ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 року	Львів	Справа № 140/3721/24 пров. № А/857/14597/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя                                  Довга О.І.,
суддя                                                       Глушко І.В., 
суддя                                                     Запотічний І.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу  Волинської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 травня 2024 року (головуючий суддя Дмитрук В.В., м. Луцьк) у справі №140/3721/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОК-АГРО» до Волинської митниці про визнання протиправними і скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови, -
                                                  В С Т А Н О В И В:
04.04.2024 позивач звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Волинської митниці, в якому просив визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 11.10.2023 №UA205140/2023/000628/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 11.10.2023 №UA205140/2023/006885.
Позов обґрунтовує тим, що 11.10.2023 ТзОВ «ДОК-АГРО» подало на Волинську митницю електронну митну декларацію, якій присвоєно номер 23UA205140083825U4 на товар: «Поверхнево-активні речовини: - продукт кокамідо пропіл бетаїн CAB-45 (Cocamido propyl Betaine CAB-45) до складу якого входить поверхнево активна речовина з кокосової олії склад: активна речовина - 38,8%, вміст твердих речовин - 45,2%, вміст натрію хлориду - 6,1%, вміст вільний адмін - 0,82%, являє собою прозору рідину світло- жовтого кольору, вага нетто - 16000 кг». При цьому, для підтвердження заявленої митної вартості товару до митниці разом з митною декларацією декларантом були подані документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості: митна декларація 23UA205140083825U4 від 11.10.2023; митна декларація країни відправлення №223120230002527879 від 24.07.2023; договір-заявка перевезення вантажів №211-Д від 06.10.2023; договір контракт про перевезення від 10.01.2022/9310Д від 10.01.2022; договір №089 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів від 17.03.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник, товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів від 01.08.2022; специфікація №11 видана 14.07.2023 до контракту купівлі-продажу №01/08/2022 від 01.08.2022; страховий поліс №11153003902131369215 від 26.07.2023; довідка ТОВ «Конкор Агрі Транс» №3 від 10.10.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №12557 від 06.10.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги TG061023013 від 06.10.2023; swift від 07.09.2023; swift від 17.07.2023; сертифікат про походження товару 23С4101М1034/00026 від 31.07.2023; супровідний документ TI №23LTLU900000118FB7 від 06.10.2023; автотранспортна накладна від 06.10.2023; коносамент №229381202 від 31.07.2023; комерційний інвойс №23AR0718А від 18.07.2023; проформа інвойс від 14.07.2023; пакувальний лист від 18.07.2023; сертифікат якості від 18.07.2023. Вказує, що 19.09.2023 декларанту було направлено електронне повідомлення щодо необхідності надання додаткових документів відповідно до положень статті 53 МК України: виписку з бухгалтерської документації; прайс-лист виробника товару для широкого кола осіб; рахунок на перевезення з перевізником ТОВ «Конкор Агрі Транс»; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціальною експертною організацією. Звертає увагу, що ознайомився із вказаним повідомленням відповідача і у відповідь на запит надав наявні документи: рахунок-фактуру №103 від 10.10.2023, а також пояснення декларанта №11/10 від 11.10.2023, відповідно до яких повідомив про відсутність прайс-листа виробника товару для широкого кола осіб та висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціальною експертною організацією. Однак, митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 11.10.2023 №UA205140/2023/000628/1 та сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 11.10.2023 №UA205140/2023/006885. Вважає, що декларантом було подано повний пакет документів, що необхідний для підтвердження заявленої митної вартості, які в своїй сукупності повністю підтверджують числові значення складових митної вартості товару та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 10 травня 2024 року адміністративним позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 11.10.2023 №UA205140/2023/000628/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від11.10.2023 №UA205140/2023/006885.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального права зазначив, що для митного оформлення товарів декларантом було подано МД №23UA205140083825U4 від 11.10.2023 на товар: «Поверхнево-активні речовини: - Продукт кокамідо пропіл бетаїн САВ-45 (Cocamido propyl Betaine CAB-45) до складу якого входить поверхнево активна речовина з кокосової олії склад: активна речовина - 38,8%, вміст твердих речовин – 45,2%, вміст натрію хлориду - 6,1%, вміст вільний амін - 0,82%, являє собою прозору рідину світло-жовтого кольору, вага нетто – 16000 кг. Дата виробництва - 2023-07-18, Кінцевий термін використання - 2025-07-17 партія №20230718. Призначення: є звичайним інгредієнтом у багатьох рідких очищувальних засобах для шкіри також для виробництва догляду за волоссям та догляду за шкірою, у багатьох пральних продуктах, особливо підходить для вживання м`яких продуктів догляду для дітей. Не в аерозольній упаковці, не розфасований для роздрібної торгівлі. Торгівельна марка: нема даних, Виробник: ZHENGZHOU CLEAN CHEMICAL Co., Ltd, CN. Упаковка 80 шт. пластикових бочок (28м3)». На етапі перевірки правильності визначення митної вартості (п.4.5.10 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631 (Порядок №631) ввезених позивачем товарів з`ясовано, що митну вартість заявлено позивачем за основним методом визначення митної вартості, про що свідчить інформація, внесена до гр.43 МД. Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності: згідно довідки про транспортні витрати №3 від 10.10.2023 вартість перевезення від пункту завантаження Клайпеда (Литва) до кордону України становить 38560 грн, відстань по даному маршруту становить 705 км., тобто вартість перевезення до кордону України - 54,66 грн/км. Однак, вартість перевезення по території України від кордону до смт Локачі становить 9640 грн, відстань по даному маршруту становить 105 км., тобто вартість перевезення по території України становить 91,81 грн. На підтвердження витрат на транспортування декларантом було надано заявку на автоперевезення вантажів від 03.01.2024, рахунок на оплату №28 від 15.01.2024 та довідку про транспортні витрати №8 від 15.01.2024. Згідно довідки про транспортні витрати №3 від 10.10.2024 вартість транспортних послуг з перевезення за маршрутом м. Клайпеда, (Литва) – до кордону України (м/п «Дорогуйськ-Ягодин») автомобілем DAF BC8313PB/BK4315XF становить 38 560 грн 00 коп. та від м/п «Дорогуйськ-Ягодин» до смт Локачі, Волинська обл. (Україна) 9640 грн 00 коп. Страхування вантажу не проводилося. Апелянт зазначає, що приблизна відстань від пункту завантаження Клайпеда (Литва) до кордону України за даними Google Maps становить 705 км, тобто вартість перевезення за даним маршрутом до кордону України складає 54,66 грн/км. Приблизна відстань від кордону України до смт Локачі – 105 км, тобто вартість перевезення за даним маршрутом – 91,81 грн/км. Вказане, на думку апелянта, свідчить про можливе заниження транспортних витрат до кордону України, які є невід`ємною складовою митної вартості, та про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей та неможливість перевірити числовий розрахунок митної вартості. Тому з огляду на те, що вартість перевезення товару за один кілометр по Україні перевищує вартість перевезення товару за один кілометр за межами України, і така різниця нічим не пояснюється, у митниці виник обґрунтований сумнів щодо заявленої митної вартості, оскільки транспортні витрати є невід`ємною складовою митної вартості за даних умов поставки. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.
Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У відповідності до частини першої  статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України  (КАС) суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення  з огляду на наступні підстави.
Судом встановлені наступні обставини.
01.08.2022 між позивачем ТзОВ «ДОК-АГРО» (покупець) та ZHENGZHOU CLEAN CHEMICAL Co. Ltd (Китай) (продавець) було укладено зовнішньоекономічний контракт купівлі - продажу №01/08/2022 від 01.08.2022, за умовами якого продавець зобов`язується продати, а покупець зобов`язується купити і оплатити хімічні речовини, що надалі називається «Товар». Найменування, кількість, якість, ціна, період поставки, базис поставки та інші необхідні умови поставки обумовлюються Сторонами в Додатках/Специфікаціях/або Доповненнях, що невід`ємною частиною цього Контракту. Під партією Товару розуміється кількість Товару, вказана у відповідному Додатку/Специфікації/або Доповненнях до цього Контракту. Остаточна сума контракту буде визначена за результатами поставки Товару протягом терміну дії Контракту.
Надалі між сторонами було укладено Специфікацію №11 від 14.07.2023 щодо поставки товару – кокамідо пропіл бетаїн САВ-45 (Cocamido propyl Betaine CAB-45), на умовах поставки: CIF (INCOTERMS), Клайпеда, Литва загальною вартістю 13200,00 доларів США, умови оплати визначено - 30% передоплата, 70% проти копії коносаменту.
06.10.2023 між «Конкор Агрі Транс» (Перевізник) та ТзОВ «ДОК-Агро» (Замовник) укладено Договір-заявка перевезення вантажів №211-Д.
Вартість транспортних послуг погоджена між Замовником та Перевізником, однак ціна встановлена саме товариством «Конкор Агрі Транс» в договорі-заявці перевезення вантажів №211-Д від 06.10.2023 та конкретизована в довідці №3 від 10.10.2023.
Перевізником надано рахунок-фактура на оплату №103 від 10.10.2023, відповідно до якого, вартість перевезення від пункту завантаження Клайпеда (Литва) до кордону України становить 38560,00 грн та вартість перевезення по території України від кордону до смт Локачі становить 9640,00 грн.
ТзОВ «ДОК-АГРО» подав до Волинської митниці електронну митну декларацію, якій присвоєно номер на товар: 23UA205140083825U4 на товар: «Поверхнево-активні речовини: - продукт кокамідо пропіл бетаїн CAB-45 (Cocamido propyl Betaine CAB-45) до складу якого входить поверхнево активна речовина з кокосової олії склад: активна речовина - 38,8%, вміст твердих речовин - 45,2%, вміст натрію хлориду - 6,1%, вміст вільний адмін - 0,82%, являє собою прозору рідину світло- жовтого кольору, вага нетто - 16000 кг. Дата виробництва - 2023-07-18, Кінцевий термін використання - 2025-07-17 партія №20230718. Призначення: є звичайним інгредієнтом у багатьох рідких очищувальних засобах для шкіри також для виробництва догляду за волоссям та догляду за шкірою, у багатьох пральних продуктах, особливо підходить для вживання м`яких продуктів догляду для дітей. Не в аерозольній упаковці, не розфасований для роздрібної торгівлі. Торгівельна марка: нема даних, Виробник: ZHENGZHOU CLEAN CHEMICAL Co., Ltd, CN. Упаковка 80 шт. пластикових бочок (28м3)».
Код товару згідно УКТЗЕД 3402490000 (графа 33 МД) з рівнем митної вартості 13200,00 доларів СШA.
Разом з митною декларацією позивачем до митного органу було подано також передбачений Митним Кодексом України перелік документів, на підставі яких товар був придбаний та ввезений на територію України, а саме: митна декларація 23UA205140083825U4 від 11.10.2023; митна декларація країни відправлення №223120230002527879 від 24.07.2023; договір-заявка перевезення вантажів №211-Д від 06.10.2023; договір контракт про перевезення від 10.01.2022/9310Д від 10.01.2022; договір №089 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів від 17.03.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник, товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів від 01.08.2022; специфікація №11 видана 14.07.2023 до контракту купівлі-продажу №01/08/2022 від 01.08.2022; страховий поліс №11153003902131369215 від 26.07.2023; довідка ТОВ «Конкор Агрі Транс» №3 від 10.10.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №12557 від 06.10.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги TG061023013 від 06.10.2023; swift від 07.09.2023; swift від 17.07.2023; сертифікат про походження товару 23С4101М1034/00026 від 31.07.2023; супровідний документ TI №23LTLU900000118FB7 від 06.10.2023р; автотранспортна накладна від 06.10.2023; коносамент №229381202 від 31.07.2023; комерційний інвойс №23AR0718А від 18.07.2023; проформа інвойс від 14.07.2023; пакувальний лист від 18.07.2023; сертифікат якості від 18.07.2023.
Позивачем обрано перший (основний) метод визначення митної вартості, тобто за ціною товару.
Декларанту, 10.010.2023, було направлено електронне повідомлення щодо необхідності надання додаткових документів відповідно до положень статті 53 МК України: - виписку з бухгалтерської документації; прайс-лист виробника товару для широкого кола осіб; рахунок на перевезення з перевізником ТОВ «Конкор Агрі Транс»; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експортною організацією.
Декларант ознайомився із вказаним повідомленням відповідача і у відповідь на запит надав наявні документи: рахунок-фактуру №103 від 10.10.2023, а також пояснення декларанта №11/10 від 11.10.2023, відповідно до яких повідомив про відсутність прайс-листа виробника товару для широкого кола осіб та висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціальною експертною організацією.
Уповноважений орган за результатами перевірки митної декларації, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, прийняв рішення про коригування митної вартості товарів від 11.10.2023 №UA205140/2023/000628/1.
Крім того, Волинська митниця видала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 11.10.2023 №UA205140/2023/006885, відповідно до якої відмовлено у митному оформленні товарів у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у статті 53 МК України.
Спірний товар було випущено у вільний обіг згідно МД №23UA205140084340U5 від 11.10.2023, з наданням гарантій, передбачених ст.55 МК України.
Не погоджуючись із прийнятими Волинською митницею рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся в суд першої інстанції з позовом.
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його заперечення.
Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.
Згідно із положеннями частини 2  статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.
Згідно з вимогами частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.
Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частин першої, другої статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частин першої, другої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.
У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Відповідно до частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Аналізуючи наведені норми, колегія суддів зазначає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Апеляційний суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій – четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi. Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).
Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. 
Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Відповідно до частини четвертої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, колегія суддів зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом – за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України, а саме: митна декларація 23UA205140083825U4 від 11.10.2023; митна декларація країни відправлення №223120230002527879 від 24.07.2023; договір-заявка перевезення вантажів №211-Д від 06.10.2023; договір контракт про перевезення від 10.01.2022/9310Д від 10.01.2022; договір №089 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів від 17.03.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник, товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів від 01.08.2022; специфікація №11 видана 14.07.2023 до контракту купівлі-продажу №01/08/2022 від 01.08.2022; страховий поліс №11153003902131369215 від 26.07.2023; довідка ТОВ «Конкор Агрі Транс» №3 від 10.10.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №12557 від 06.10.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги TG061023013 від 06.10.2023; swift від 07.09.2023; swift від 17.07.2023; сертифікат про походження товару 23С4101М1034/00026 від 31.07.2023; супровідний документ TI №23LTLU900000118FB7 від 06.10.2023р; автотранспортна накладна від 06.10.2023; коносамент №229381202 від 31.07.2023; комерційний інвойс №23AR0718А від 18.07.2023; проформа інвойс від 14.07.2023; пакувальний лист від 18.07.2023; сертифікат якості від 18.07.2023.
Апеляційний суд вважає, що подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.
Так, між сторонами було укладено Специфікацію №11 від 14.07.2023 до контракту купівлі-продажу №01/08/2022 від 01.08.2022 щодо поставки товару – кокамідо пропіл бетаїн САВ-45 (Cocamido propyl Betaine CAB-45), на умовах поставки: CIF (INCOTERMS), Клайпеда, Литва, загальною вартістю 13200,00 доларів США, умови оплати визначено - 30% передоплата, 70% проти копії коносаменту.
Згідно з матеріалами справи, 06.10.2023 між «Конкор Агрі Транс» (Перевізник) та ТзОВ «ДОК-Агро» (Замовник) укладено Договір-заявка перевезення вантажів №211-Д.
Вартість транспортних послуг погоджена між Замовником та Перевізником, однак ціна встановлена саме товариством «Конкор Агрі Транс» в договорі-заявці перевезення вантажів №211-Д від 06.10.2023 та конкретизована в довідці №3 від 10.10.2023.
Перевізником надано рахунок-фактура на оплату №103 від 10.10.2023, відповідно до якого, вартість перевезення від пункту завантаження Клайпеда (Литва) до кордону України становить 38560,00 грн та вартість перевезення по території України від кордону до смт Локачі становить 9640,00 грн.
Перевізником було надано Довідку №3 від 10.10.2023 щодо вартості транспортних послуг з перевезення до кордону України та вже безпосередньо по самій території України.
Колегія суддів вважає, що вартість перевезення товару підтверджується вказаними вище документами та включена до митної вартості товару. Отже, заявлена декларантом за першим методом митна вартість оцінюваного товару підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.
Як вбачається з специфікації №11 до контракту купівлі-продажу №01/08/2022 від 01.08.2022 умови поставки товару: CIF, Клайпеда, Литва (INCOTERMS).
Відповідно до цих правил, термін CIF «вартість, страхування та фрахт» означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення, але ризик втрати ушкодження товару, як і будь-які додаткові витрати, що виникають відвантаження товару, переходять із продавця на покупця. 
Враховуючи позицію Верховного суду у постанові від 31.05.2019 у справі №804/16553/14 варто звернути увагу на те, якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (якими) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.
Відтак, колегія суддів вважає, що у рішенні відповідачем не обґрунтовано підстав для можливого заниження позивачем транспортних витрат та наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей.
Як вбачається з оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, декларанту митним органом було запропоновано надати в 10-денний термін такі документи: виписку з бухгалтерської документації; прайс-листи виробника товару для широкого кола осіб; висновок про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовленні спеціальними експертними організаціями; рахунок на перевезення з перевізником ТОВ «Конкор Агрі Транс», а також відповідно до статті 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товарів. Декларант не надав усіх додаткових документів, про що повідомив відповідача листом 11/2023 від 11.10.2023. З цього приводу суд зазначає, що декларантом було додатково надано відповідачу пояснення, що каталоги, прейскуранти виробника товару у нього відсутні.
Крім того, ненадання виписки з бухгалтерської документації продавцем покупцю не може позбавляти останнього можливості декларувати товар на підставі інших документів, що підтверджують ціну товару. Відсутність такої бухгалтерської документації у покупця товару, яка може бути комерційною таємницею продавця щодо формування ціни товару для інших покупців і за відмінними умовами поставки, не свідчить про недобросовісність у декларуванні митної вартості.
З урахуванням наведеного, висновок у спірному рішенні про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеним. При цьому, митний орган не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 червня 2012 року за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.
Між тим, у спірному рішенні митний орган лише вказав номер та дату митної декларації (МД 23UA205140083825U4 від 11.10.2023), на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару. Між тим можливість поставки товару іншим покупцям за більшою ціною відповідає принципам свободи зовнішньоекономічних зв`язків та не суперечить нормам національного та міжнародного законодавства, а формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості та автоматичною підставою для збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000628/1 від 11.10.2023 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/006885 є необґрунтованими та безпідставними, а тому, як вірно зазначив суд першої інстанції, такі є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.
Згідно з  ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу. 
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.
В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 308,  311,  315,  316,  321,  322,  325,  328 КАС України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
апеляційну скаргу Волинської митниці залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 10 травня 2024 року у справі № 140/3721/24 – без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України. 

Головуючий суддя	 	О. І. Довга 	
судді	 	І. В. Глушко 	
 	 	І. І. Запотічний