Справа № 457/1386/20                         Головуючий у 1 інстанції: Марчук В.І. 
Провадження № 22-ц/811/404/24                 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

27 червня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі: 
головуючої: Шандри М.М.
суддів: Крайник Н.П., Левика Я.А.
розглянувши у м. Львові у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Трускавецького міського суду Львівської області від 25 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Комунального підприємства Львівської обласної ради «Дрогобицьке міжміське бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Трускавецького міського нотаріального округу Скрипченко Анжела Дмитрівна, про визнання неправомірними та скасування права власності на 5% об`єкту незавершеного будівництва офісних приміщень, 
ВСТАНОВИЛА:
ухвалою Трускавецького міського суду Львівської області від 25 січня 2024 року у прийнятті заяви ОСОБА_1 про зміну предмета позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Комунального підприємства Львівської обласної ради «Дрогобицьке міжміське бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватний нотаріус Трускавецького міського нотаріального округу Скрипченко Анжела Дмитрівна, про визнання неправомірними та скасування права власності на 5% об`єкту незавершеного будівництва офісних приміщень - відмовлено.
Ухвалу суду оскаржила ОСОБА_1 .
Вважає ухвалу суду незаконною, необгрунтованою та такою, що постановлена з порушенням норми процесуального права, а висновки суду такими, що не відповідають дійсним обставинам справи.
Зазначає, що причиною відмови у прийнятті заяви про зміну предмету позову в ухвалі суд посилався на те, що позивачка фактично подала заяву, якою змінила одночасно предмет та підстави позову, заявивши замість однієї вимоги три вимоги, навівши при цьому нові обставини в обґрунтування своїх вимог, що є недопустимим в розрізі положень цивільного процесуального законодавства. Однак, які саме нові обставини в обґрунтування своїх вимог, які не зазначені у позові, суд в своїй ухвалі суду від 25.01.2024 не вказав. Як вбачається з заяви про зміну предмету позову, позивачка у своїй заяві підтверджує викладені у позові підстави, які привели до звернення до суду за захистом своїх прав.
Просить ухвалу суду скасувати.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не подано.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України розгляд справи судом апеляційної інстанції проведено без повідомлення учасників справи, тому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.
За частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Виходячи з загальних положень ЦПК України, підстави позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів; предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.
Таке ж визначення міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 зазначено, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Як убачається з матеріалів справи, звертаючись 17 листопада 2020 року до суду з відповідним позовом, позивачка просила визнати незаконним та скасувати право власності на 5% об`єкта незавершеного будівництва офісних приміщень по вул. Мазепи в м.Трускавці ОСОБА_2 .
Згідно заяви позивачки ОСОБА_1 про зміну предмету позову, позивачка просила змінити предмет позову та прохальну частину викласти з наступними позовними вимогами: визнати самочинним будівництво офісних приміщень по вул. Мазепи б/н у м. Трускавці відповідачем ОСОБА_2 , на 5% готовності якого перейшло у її власність; скасувати державну реєстрацію права власності на об?єкт незавершеного будівництва офісних приміщень, реєстраційний номер об?єкта 96018546115, здійснену приватним нотаріусом Скрипченко А.Д. 12.04.2018 індексний номер витягу 120460058 та припинити право власності ОСОБА_2 на об?єкт незавершеного будівництва - офісних приміщень 5 % готовності, що знаходиться за адресою: вул. Мазепи б/н у м. Трускавці; визнати матеріали технічної інвентаризації, які стали підставою реєстрації об?єкта нерухомого майна 5% незавершене будівництво офісних приміщень по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об?єкта 96018546115, такими що виконані з порушенням чинного законодавства.
Відповідно до ч.1 ст. 260 ЦПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається з: вступної частини із зазначенням: дати і місця її постановлення; найменування суду, прізвища та ініціалів судді (суддів); імен (найменувань) учасників справи; описової частини із зазначенням суті клопотання та імені (найменування) особи, яка його заявила, чи іншого питання, що вирішується ухвалою; мотивувальної частини із зазначенням мотивів, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд, постановляючи ухвалу; резолютивної частини із зазначенням: висновків суду; строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.
Дотримуючись балансу між інтересами сторін, враховуючи складність справи, особливості предмета спору, значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій суд належно мотивує своє судове рішення.
Відмовляючи у прийнятті заяви про зміну предмета позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачка подала заяву, якою змінила одночасно предмет та підстави позову, заявивши замість однієї вимоги три вимоги, навівши при цьому нові обставини в обґрунтування своїх вимог, що є недопустимим в розрізі положень цивільного процесуального законодавства.
Однак, як убачається з оскаржуваної ухвали, вважаючи, що позивачка, крім предмета позову, також змінила і підстави позову, суд першої інстанції належно не мотивував свого висновку та не вказав у своїй ухвалі, які саме підстави позову змінила позивачка.
За таких обставин суд першої інстанції дійшов до передчасного висновку про відмову у прийнятті заяви позивачки про зміну предмета позову, цим самим припустився надмірного формалізму, що може мати наслідком обмеження права позивачки на доступ до суду як елемента права на справедливий суд, що є неприпустимим.
Також слід зазначити, що ухвалою Трускавецького міського суду Львівської області від 02 січня 2024 року у справі №457/1915/23 (провадження №2/457/343/23) у відкритті провадження у цивільній справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про визнання самочинним та скасування права власності на 5% об`єкту незавершеного будівництва офісних приміщень по АДРЕСА_1  - відмовлено. Вказана ухвала обгрунтована тим, що у провадженні Трускавецького міського суду Львівської області є справа зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги частково обґрунтованими, а суд першої інстанції приймаючи оскаржувану ухвалу дійшов передчасного висновку про відмову у прийнятті заяви позивачки про зміну предмета позову.
Оскільки при постановленні оскаржуваної ухвали судом першої інстанції зазначені обставини враховані не були, то відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України ухвала суду підлягає скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст. 367, ст. 368, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 381, ст. 382, ст. 384 ЦПК України, колегія суддів,
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Трускавецького міського суду Львівської області від 25 січня 2024 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено: 03.07.2024

Головуючий        

       Судді