КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 758/8953/20
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/13159/2024
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
30 серпня 2024 року                                                                                          м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,
розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Кікени Павла Ігоровича в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2024 року про виправлення описки у складі судді Гребенюка В.В., 
у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , треті особи: Департамент містобудування та архітектури виконавчого комітету Київської міської державної адміністрації, ОСОБА_3 , правонаступником якого є ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу рухомого майна недійсним, витребування майна,-
В С Т А Н О В И В :
 
У серпні 2020 року ОСОБА_2 звернулася у суд із позовом до ФОП ОСОБА_1 , треті особи: Департамент містобудування та архітектури виконавчого комітету Київської міської державної адміністрації, ОСОБА_3 , правонаступником якого є ОСОБА_3 про визнання договору купівлі-продажу рухомого майна недійсним, витребування майна.
 
Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду від 12 березня 2024 позов ОСОБА_2 задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу рухомого майна від 01.04.2020, укладений між ФОП  ОСОБА_4  та ФОП ОСОБА_1 . Витребувано із володіння ФОП  ОСОБА_1 споруди (конструкції, павільйони, кіоски), що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , які належали ФОП  ОСОБА_4 .Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
 
Додатковим рішенням Подільського районного суду м. Києва від 01 листопада 2022 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2   судовий збір у розмірі 9 040 грн.
 
У червні 2024 року адвокат Щербина Я.М. в інтересах ОСОБА_2 завернулася у суд з заявою про виправлення описки, допущеної у резолютивній частині рішення суду та вказати по батькові ФОП ОСОБА_5 правильно, а саме ОСОБА_6 .
   
Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2024 року виправлено допущену описку в рішенні Подільського районного суду міста Києва від 14 вересня 2022 року, а саме вирішено вважати вірним у зазначенні ФОП ОСОБА_4 , по-батькові - ОСОБА_6 .
 
В апеляційній скарзі адвокат Кікена П.І. в інтересах ФОП ОСОБА_1 посилаючись на порушенням норм матеріального права, недотримання норм процесуального права просить скасувати ухвалу суду від 06 червня 2024 року та постановити нове рішення, яким відмовити у виправленні описки за безпідставністю.
 
В обґрунтування скарги зазначено, пункт 3 прохальної частини позовної заяви ОСОБА_2   у справі №758/8953/20 викладений у наступній редакції «Витребувати із володіння ФОП ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 споруд (конструкцій, павільйонів, кіосків), що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 та належали ФОП ОСОБА_4 .  В такій редакції 2-ої позовної вимоги справу 14.09.2022 розглянули Подільський районний суд м. Києва та 12.03.2024 Київський апеляційний суд. В такій саме редакції позовну вимогу зазначила адвокат Щербина Я.М. у своїй заяві від 24.05.2024 про видачу виконавчого листа.
 
Зазначає, підставою для виправлення описки є помилка допущена саме судом, а не обумовлена цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу, зокрема, заявником.
 
Вказує, що 03.06.2024 адвокат Щербина Я.М. звернулась до Подільського районного суду м. Києва із заявою про виправлення описки у судовому рішенні по справі № 758/8953/20, проте станом на 10.06.2024 на порталі «Судова влада України» у відповідному розділі відсутні звіти авторозподілу за вказаною заявою, що викликає обґрунтовані сумніви у повноваженнях судді Гребенюка В.В. розглядати таку заяву.
 
Окрім того вважає, що шляхом процесуальних зловживань ОСОБА_2 намагається на стадії виконання рішення суду змінити свою 2-гу позовну вимогу та викласти її у новій редакції.
 
Також скаржник посилається на практику зокрема, у постанові Верховного Суду від 08.04.2020 року у справі № 922/1424/14 зроблено висновок про те, що суд не може виправляти описки, допущені в документах, які було надано іншими учасниками процесу, а не зроблені безпосередньо судом під час складання тексту судового рішення.
 
У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Щербина Я.М. в інтересах ОСОБА_2 просить ухвалу районного суду залишити без змін, посилаючись на те, що відповідач вчиняє всі дії, в тому числі зловживаючи своїми правами, задля утруднення та не виконання рішення суду.
 
У відповідності до вимог статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, в тому числі про передачу справи на розгляд іншого суду, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
 
Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Враховуючи зазначене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
 
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставин справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга  не підлягає задоволенню з наступних підстав.
 
Згідно із ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
 
Статтею 13 ЦПК України визначений принцип диспозитивності цивільного судочинства, який полягає в тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
 
Встановлено, ОСОБА_2 звернулася у суд із позовом, у якому просила розірвати договір купівлі-продажу рухомого майна від 01.04.2020, укладений між ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_1 та витребувати із володіння ФОП ОСОБА_1 споруди (конструкції, павільйони, кіоски), що розташовані за адресою:  АДРЕСА_1 та  належали ФОП ОСОБА_4 . 
 
З  долученої до справи копії договору купівлі-продажу нерухомого майна від 01.04.2020 видно, що сторонами правочину були ФОП ОСОБА_4 та ФОП ОСОБА_1 .
 
Крім того згідно його умов, споруди, що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 , які відчувалися ФОП ОСОБА_1 , належали ФОП ОСОБА_4 .
 
Як убачається з прохальної частини позову,  позивачка зазначила про витребування спірного майна з володіння ФОП  ОСОБА_1 , які належалиФОП ОСОБА_4 .
 
Відповідно до змісту  резолютивної частини  судового рішення,  заявлений по справі позов задоволено. Визнано недійсним договір купівлі-продажу рухомого майна від 01.04.2020, укладений між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 та фізичною особою- підприємцем ОСОБА_1 . 
 
Витребувано із володіння фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 споруди (конструкції, павільйони, кіоски), що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 та  АДРЕСА_4 , які належали фізичній особі-підприємцю ОСОБА_4 , замість правильно: ОСОБА_6 .
 
Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
 
Зміст наведеної норми ЦПК України, дає право на усунення помилки технічного характеру - описки чи арифметичної помилки. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, тобто: написання прізвищ та імен, адреси, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків тощо. Не є описками граматичні помилки, які не спростовують тексту рішення суду та не призводять до його неправильного сприймання.
 
При цьому колегія суддів зауважує, що описка  в частині викладення по-батькові ОСОБА_4 допущена лише у п.3 резолютивної частини рішення, де судом вирішено витребувати із володіння ФОП  ОСОБА_1 споруди (конструкції, павільйони, кіоски), що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , які належали ФОП    ОСОБА_4 , тоді як вірним є по-батькові  ОСОБА_6 .
 
Виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі №6-788цсІ6 від 22.02.2017 року), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.
 
Разом з тим, в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» зазначено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
 
Крім того, Верховний Суд в своїй постанові від 21 липня 2020 року у справі                            № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка в правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.
 
Отже, постановляючи ухвалу про виправлення описки, суд першої інстанції керувався тим, що вона є технічною та допущена помилково.
 
Згідно зі статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: верховенство права, пропорційність, обов`язковість судового рішення.
 
Ухвалене у справі судове рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, а його резолютивна частина має обов`язковий характер.
 
Способом усунення неточності судового рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.
 
Отже  рішення суду за змістом не містить неточностей, окрім як  у п.3 резолютивної частини, де по батькові померлого ФОП ОСОБА_4 зазначено як ОСОБА_7 , що суперечить змісту долучених до справи документів, які ідентифікують указану особу, а тому усунення судом описки та викладення правильно  даних особи  ФОП ОСОБА_4   не змінює суть рішення, проте невчинення таких дій  може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду, ухваленого по справі, яка тривалий час перебувала на розгляді судових інстанцій. 
 
При цьому колегія суддів зазначає, що встановлений судом  спосіб усунення  описки  в резолютивній частині судового рішення шляхом викладення даних ФОП ОСОБА_4 у відповідності до встановлених у рішенні суду обставин, сприяє захисту інтересу, який не суперечить меті судового провадження та загальнодержавним інтересам відповідно до норм ст. 129-1 Конституції України, ч. 2-4 ст. 13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" та ст.18 ЦПК України, якими передбачено обов`язковість виконання судових рішень.
 
Так, п.2 резолютивної частини позовної заяви, яку задоволено судом, визнано недійсним договір купівлі-продажу нерухомого майна, укладений між стороною спору та  померлим ФОП ОСОБА_4 , проте в частині вимог про витребування майна, яке належало померлому, допущено очевидну описку й по батькові указану особу замість ОСОБА_6 зазначено як ОСОБА_7 .
 
Проте усунута судом описка не спотворює текст судового рішення та не призводить до його неправильного сприйняття.   
 
Посилання апеляційної скарги на неврахування судом висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 08.04.2021 у справі № 911/1424/14 колегія суддів відхиляє, остільки обставини цієї справи не є подібними зі справою № 758/8953/20.
 
Оскаржуваною ухвалою не вносилися зміни у долучені до справи документи, оформлені на ім`я ФОП ОСОБА_4 , в той час як наявність описки в частині викладення по батькові особи може вплинути на здійснення процедури виконання судового рішення.  
 
У розумінні Закону України «Про інформацію» подану по справі позовну заяву  визнати  правовим документом не можна, остільки позовна заява не посвідчує певні   факти, які мають юридичну силу, а містить вимогу до суду про захист порушеного права.
 
Колегія суддів не убачає в діях позивачки будь-яких зловживань, пов`язаних зі зверненням у суд з заявою про виправлення описки у рішенні суду.
 
Не обґрунтованими є доводи апеляційної скарги про порушення, допущені під час авторозподілу справи за заявою  адвоката Щербини Я.М. в інтересах позивачки  про виправлення описки  з посиланням на те, що станом на 10.06.2024 на порталі «Судова влада України» у відповідному розділі відсутні звіти авторозподілу справи за вказаною  заявою, остільки з урахуванням положень процесуального закону питання усунення описки у судовому рішенні  вирішується  складом суду, який ухвалив  це рішення.
 
Протокол розподілу справи між суддями у неавтоматичному режимі до справи долучено.
 
Інші доводи апеляційної скарги не впливають на правильність постановленої ухвали суду.
 
Ухвала суду першої інстанції від 06 червня 2024 року про виправлення описки постановлена місцевим судом з дотриманням вимог процесуального права, та не може бути скасована з викладених в апеляційній скарзі мотивів.
 
За таких обставин, апеляційна скарга, подана представником відповідача апеляційним судом залишається  без задоволення, а ухвала Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2024 року - без змін.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу адвоката Кікени Павла Ігоровича в інтересах фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення.
 
Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 06 червня 2024 року залишити без змін.
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                               
Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Суддя-доповідач: 

Судді: