ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/28114/23                                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Головенко О.Д.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  03 липня 2024 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                                      Оксененка О.М.,
суддів:                                                            Мельничука В.П.,
                                                                 Шведа Е.Ю.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 12 березня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення утриманого преміювання, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 , в якому просив: 
- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_2 про накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення премії захисникам та винагороди за безпосередню участь у бойових діях за вересень 2022 року;
- стягнути з військової частини НОМЕР_2 та військової частини НОМЕР_1 на його користь утриману премію захисникам та винагороду за безпосередню участь у бойових діях у розмірі 111 346,00 грн за вересень 2022 року.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху, запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, а саме надати: документ про сплату судового збору в розмірі 1 073,60 грн або документ, який підтверджуює підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до   закону, обгрунтований розрахунок заявленої суми до стягнення (конкретний розмір суми стягнення утриманої премії захисника та винарогоди за безпосередню участь у бойових діях щодо кожного з відповідачів), а також копію позовної заяви з додатками для направлення відповідачам.
Надалі, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року продовжено строк встановлений ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 для усунення недоліків позовної заяви до десяти днів з дня отримання вказаної ухвали суду.
Як наслідок, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12 березня 2024 року позовну заяву повернуто позивачу.
Позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити для подальшого розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції при винесення спірної ухвали не врахував подані ним уточнення до позовної заяви, направлені на адресу суду 26.12.2023 та отримані за допомогою засобів поштового зв`язку 02.01.2024.
Апелянт звертає увагу на те, що всупереч Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України №814 від 20.08.2019 надіслані ним на адресу суду першої інстанції документи були помилково зареєстровані вже по справі №320/43675/23 замість справи №320/28114/23, що вказує на передчасність винесеної ухвали.
Згідно частини другої ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції на час подання апеляційної скарги) апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху, запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, а саме надати: документ про сплату судового збору в розмірі 1 073,60 грн або документ, який підтверджуює підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до   закону, обгрунтований розрахунок заявленої суми до стягнення (конкретний розмір суми стягнення утриманої премії захисника та винарогоди за безпосередню участь у бойових діях щодо кожного з відповідачів), а також копію позовної заяви з додатками для направлення відповідачам.
У подальшому, ухвалою Київського окружного адміністративного суду суду від 12 березня 2024 року позовну заяву повернуто позивачу.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачем не було належним чином усунуто недоліки позовної заяви, а також пропущено встановлений строк для усунення недоліків позовної заяви, у зв`язку з чим дана позовна заява підлягає поверненню.
Колегія суддів не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
У частині п`ятій ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено вимоги, які застосовуються до позовної заяви.
Так, пунктом 3 частини п`ятої статті 160 КАС України встановлено, що у позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.
Частиною першою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.
Частиною третьою ст. 161 КАС України закріплено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У силу вимог пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
За правилами частини першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. 
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Таким чином, залишення скарги без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення недоліків апеляційної скарги та дотримання порядку її подання.
З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2023 року позовну заяву залишено без руху. 
У той же час, колегія суддів звертає увагу на те, що на виконання вимог ухвали від 15.08.2023 позивачем за допомогою засобів поштового зв`язку направлено 08.09.2023 до суду першої інстанції квитанцію про сплату судового збору на суму 1 073,60 грн., яку зареєстровано 24 листопада 2023 року, що підтверджується відповідною карткою реєстрації в КП «ДСС».
У подальшому, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року продовжено строк, встановлений ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 для усунення недоліків позовної заяви до десяти днів з дня отримання вказаної ухвали суду з підстав не надання обгрунтованого розрахунку заявленої суми до стягнення (конкретний розмір суми стягнення утриманої премії захисника та винарогоди за безпосередню участь у бойових діях щодо кожного з відповідачів), а також надання копії позовної заяви з додатками для направлення відповідачам.
Вказану ухвалу було направлено на адресу позивача 27.12.2023 на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою від 27.12.2023.
Так, порядок вручення судових рішень унормований   статтею 251 КАС України.
Відповідно до частини п`ятої   статті 251 КАС України   учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Частиною шостою статті 251 КАС України визначено, що днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно із частиною одинадцятою статті 251 КАС України у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Отже, у розумінні статті 251 КАС України врученим належим чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня - день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення.
Згідно із частиною сьомою статті 251 КАС України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.
Так, у своєму позові позивачем зазначено адресу електронної пошти, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 
У свою чергу, у матеріалах справи міститься довідка про доставку судового рішення з інформацією про направлення 27 грудня 2023 року копії ухвали від 18 грудня 2023 року на адресу електронної пошти позивача ІНФОРМАЦІЯ_1 
Згідно із частиною першої статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
За приписами частини четвертої статті 18 КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу.
Відповідно до частини п`ятої статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи відсутня інформація щодо реєстрації позивача в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Положення № 1845, або Положення ЄСІТС).
Підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонувати з 05.10.2021 року після публікації 04.09.2021 року у газеті «Голос України» оголошення Вищої ради правосуддя про прийняття рішення №1845/0/15-21 про затвердження Положення про ЄСІТС.
За правилами пункту 42 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.
У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.
В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.
Зміст наведених норм свідчить, що процедура реєстрації в ЄСІТС та, зокрема, реєстрації Електронного кабінету пов`язана з проходженням особою, яка бере участь у справі, запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису.
У постанові від 28 січня 2021 року у справі № 260/1888/20 Верховний Суд дійшов висновку, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі, а тому згідно з п.п. 15.15   Перехідних положень КАС України, суд вручає судові рішення в паперовій формі.
У постановах від 07.07.2020 у справі №120/4298/21-а, від 28.06.2022 у справі №761/21436/20, від 31 травня 2023 року у справі № 946/4244/21 Верховний Суд дійшов висновку про те, що у розумінні Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, офіційною електронною адресою є адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.
Однак, матеріали справи не містять відомостей про те, що позивач реєстрував електронну адресу - lena2517@ukr.net, на яку позивачу було направлено копію ухвали суду першої інстанції у підсистемі «Електронний кабінет» ЄСІТС та те, що така адреса вказана в будь-якому з державних реєстрів. Натомість ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху направлено на особисту електронну адресу позивача.
Отже, копія ухвали суду першої інстанції від 18.12.2023 направлена на адресу позивача не у спосіб, встановлений законом, що в свою чергу не дає суду апеляційної інстанції обґрунтованих підстав для встановлення факту вручення судового рішення у встановлений процесуальний спосіб, який би слугував початком перебігу строку для усунення недоліків.
Аналогічний висновок зроблений Верховним Судом в постанові від 17 жовтня 2023 року у справі № 320/3008/21 та колегія суддів не вбачає підстав для відступу від нього.
Зазначене спростовує висновок суду першої інстанції, що саме 27.12.2023 позивач отримав ухвалу від 18 грудня 2023 року, і саме з цієї дати повинен відраховуватись строк для усунення недоліків.
У свою чергу, позивачем на виконання вимог ухвали від 18.12.2023 направлено на адресу суду заяву про уточнення позовних вимог від 27 лютого 2024 року разом з копіями зазначеної заяви та відповідними додатками для відповідачів (а.с. 20-178).
Згідно пункту 1 Розділу II Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах, затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України №814 від 20.08.2019 (надалі - Інструкція №814) канцелярія щоденно протягом робочого часу суду забезпечує прийняття та реєстрацію документів, що подаються до відповідного суду в паперовій формі, а також в електронній формі, якщо вони надійшли в порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем ЄСІТС.
У разі неможливості з об`єктивних причин (кінець робочого дня, тощо) здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду, із зазначенням причин встановлення такого терміну (пункт 2 Розділу II Інструкції №814).
Втім, вказаних дій відповідальними працівниками Київського окружного адміністративного суду вчинено не було.
Заява позивача про усунення недоліків позовної заяви від 27.02.2024, яка надійшла на адресу суду 29.02.2024 була зареєстрована лише 11 березня 2024 року, що підтверджується відповідною карткою реєстрації в КП «ДСС».
У той же час, судом першої інстанції не було надано жодної оцінки надісланим позивачем документам до суду при винесенні ухвали від 12.03.2024.
Окрім того, колегія суддів враховує, що ОСОБА_1 26 грудня 2023 року на 22 січня 2024 року за допомогою засобів поштового зв`язку на адресу Київського окружного адміністративного суду по справі №320/28114/23 надіслано заяви про усунення недоліків разом з заявами про уточнення позовних вимог, до яких було додано відповідні документи, які було отримано судом 02 січня 2024 року та 26 січня 2024 року відповідно.
Тобто, позивачем на усунення недоліків було подані всі необхідні документи, у строк, визначений ухвалою від 18.12.2023.
Однак, зазначені документи всупереч вимогам Інструкції №814 взагалі не були заресєтровані судом першої інстанції у межах справи №320/28114/23.
У той же час, колегія суддів наголошує на тому, що повернення позову з формальних підстав унеможливлює доступ особи до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.   
Таким чином, враховуючи вищевикладене, висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви є передчасним.
Водночас, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що питання стосовно доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.
Відповідно до вимог ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України - суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1   ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді. Інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
За правилами частини третьої ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Згідно з ст. 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Отже, враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу слід задовольнити, ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви - скасувати та направити справу до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,
ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 12 березня 2024 року - скасувати, а справу № 320/28114/23 направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                            О.М. Оксененко 

Судді                                                                          В.П. Мельничук

                                                                                            Е.Ю. Швед