ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/2530/23                                       Головуючий у 1-й інстанції: Дудін С.О.
                                                                                           Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2024 року                                                                       м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача                                       Черпака Ю.К.,
суддів                                                             Маринчак Н.Є., Штульман І.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2024 року, ухвалене в порядку спрощеного (письмового) позовного провадження без повідомлення та виклику сторін, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Баришівської селищної ради про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на посаді,
В С Т А Н О В И В:
У лютому 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач/апелянт) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Баришівської селищної ради (далі - відповідач/селищна рада) про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на посаді, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення сесії Баришівської селищної ради Броварського району Київської області від 23 грудня 2022 року № 1355-31-08 «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 »;
- поновити ОСОБА_1 на посаді селищного голови Баришівської селищної ради Броварського району Київської області з 24 грудня 2022 року. 
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що спірне рішення прийнято за відсутності будь-яких правових підстав, виключно на амбіціях депутатів за відсутності порушень позивачем вимог законів та Конституції України, а тому припинення повноважень є незастосовним до нього з огляду на те, що він є крайнім заходом реагування на діяльність селищного голови. На думку позивача, відповідач мав право припинити достроково повноваження ОСОБА_1 як селищного голови за наявності відповідних підстав, однак кожен факт правопорушення має бути доведений у встановленому законодавством порядку, оскільки щодо кожної категорії правопорушень існує чітко визначений законодавством порядок доведення вини і визнання особи винною у їх вчиненні. Разом з тим, при прийнятті спірного рішення таких доказів позивачу не надано.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити. Зазначив про те, що при прийнятті оскаржуваного рішення депутатами не надано рішень судів, які набули чинності, про визнання неправомірними дій селищного голови, а також фактів порушення Конституції та законів України. За твердженнями апелянта, дострокове припинення повноважень голови селищної ради є крайнім заходом реагування на діяльність селищного голови та для того, щоб виносити на голосування і приймати таке рішення мають бути вагомі причини (мотиви), об`єктивні обставини, які в сукупності вказують на те, що подальше виконання повноважень є неможливим (недоцільним) або таким, що негативно позначиться на діяльності органів місцевого самоврядування.
У відзиві на апеляційну скаргу селищна рада зазначила, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для його скасування. Зауважив, що позивач хибно вказує на порушення регламенту роботи селищної ради при прийняті рішення про припинення його повноважень, спираючись на норму, яка не застосовувалася при включенні питання до порядку денного пленарного засідання. Позивач посилається на пункт 1 статті 29 Регламенту, зауваживши, що проєкт оскаржуваного рішення не розглядався на комісії. Однак, пунктом 3 статті 29 Регламенту визначено, що у разі не надання постійною комісією погодження та позитивного висновку до проекту рішення ради, ініціатор розгляду зазначеного питання може ініціювати його до розгляду на пленарному засіданні сесії ради, з письмовим обґрунтування щодо необхідності прийняття відповідного рішення. Обґрунтування необхідності розгляду даного рішення було надано депутатом Ільченко О.І . Відповідач звернув увагу на висновки суду першої інстанції про те, що як Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», так і Регламентом роботи селищної ради передбачена можливість включення питання на розгляд сесії під час розгляду питання щодо затвердження порядку денного, відповідно воно не могло бути оприлюднене у порядку статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації». Окрім вказаного зауважив, що частиною третьою статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» регламентовано, що повноваження сільського, селищного, міського голови за наявності підстав, передбачених абзацом першим частини другої цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради. Посилання апелянта про необхідність дослідження всіх підстав для припинення його повноважень як голови селищної ради, є безпідставними, оскільки судом першої інстанції чітко встановлено неможливість перевірки судом таких дій з огляду на дискреційність цих повноважень селищної ради.
Апеляційний розгляд справи відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) здійснюється в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами та на основі наявних доказів.
Згідно з частинами першою та другою статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Перевіривши повноту встановлення фактичних обставин справ та їх правову оцінку,  правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Баришівської селищної ради від 04 грудня 2020 року № 02-01-08 визнано повноваження Баришівського селищного голови ОСОБА_1 , обраного відповідно до результатів місцевих виборів 25 жовтня 2020 року. Заслухано складення Присяги посадової особи місцевого самоврядування позивачем та вирішено вважати його таким, що вступив на посаду.
Рішенням Баришівської селищної ради від 23 грудня 2022 року № 1355-31-08 у зв`язку з незабезпеченням наданих Баришівському селищному голові ОСОБА_1 повноважень, порушенням ним пункту 2 статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідно до пункту 3 статті 79, пункту 10 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Баришівської селищної ради VIII скликання, який затверджений рішенням сесії Баришівської селищної ради № 01-02-08 від 10 грудня 2020 року, Баришівською селищною радою висловлено недовіру ОСОБА_1 , достроково припинено його повноваження як Баришівського селищного голови та виведено його зі складу виконавчого комітету Баришівської селищної ради.
Розпорядженням Баришівської селищної ради від 23 грудня 2022 року № 109-03-05 ОСОБА_1 звільнено з посади Баришівського селищного голови з 23 грудня 2022 року.
Не погоджуючись з правомірністю припинення повноважень як голови селищної ради, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, зазначив, що процедура голосування щодо дострокового припинення повноважень селищного голови ОСОБА_1 та звільнення його з посади відбувалась відповідно до вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Оскільки 22 з 26 депутатів Баришівської селищної ради висловились за недовіру селищному голові, то прийняття депутатами рішення про дострокове припинення його повноважень є цілком обґрунтованим. 
Колегія суддів, переглядаючи рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, враховує такі норми чинного законодавства та фактичні обставини справи.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 43 Конституції України громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Відповідно до статті 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.
Спеціальним законом, який регулює правові, організаційні, матеріальні та соціальні умови реалізації громадянами України права на службу в органах місцевого самоврядування, визначає загальні засади діяльності посадових осіб місцевого самоврядування, їх правовий статус, порядок та правові гарантії перебування на службі в органах місцевого самоврядування є Закон України «Про службу в органах місцевого самоврядування» від 07 червня 2001 року № 2493-III (далі - Закон № 2493-III).
Відповідно до статті 1 Закону № 2493-III служба в органах місцевого самоврядування - це професійна, на постійній основі діяльність громадян України, які займають посади в органах місцевого самоврядування, що спрямована на реалізацію територіальною громадою свого права на місцеве самоврядування та окремих повноважень органів виконавчої влади, наданих законом.
Згідно зі статтею 2 Закону № 2493-III посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.
Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.
Органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради. Питання організації управління районами в містах належить до компетенції міських рад.
Відповідно до частини першої статті 141 Конституції України до складу сільської, селищної, міської, районної, обласної ради входять депутати, які обираються жителями села, селища, міста, району, області на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування.
Згідно із частинами другою-третьою статті 141 Конституції України територіальні громади на основі загального, рівного, прямого виборчого права обирають шляхом таємного голосування відповідно сільського, селищного, міського голову, який очолює виконавчий орган ради та головує на її засіданнях.
Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових виборах, становить п`ять років.
Чергові вибори сільських, селищних, міських, районних, обласних рад, сільських, селищних, міських голів відбуваються в останню неділю жовтня п`ятого року повноважень відповідної ради чи відповідного голови, обраних на чергових виборах.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР).
Частиною першою статті 10 Закону № 280/97-ВР визначено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Згідно з частиною першою статті 42 Закону № 280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови починається з моменту оголошення відповідною сільською, селищною, міською виборчою комісією на пленарному засіданні ради рішення про його обрання. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частини першої та другої статті 79 цього Закону.         
Частиною третьою статті 47 Закону №280/97-ВР передбачено, що повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених статтею 79 цього Закону, що має наслідком звільнення його з посади.
Відповідно до частини першої статті 79 Закону № 280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови вважаються достроково припиненими у разі: 1) його звернення з особистою заявою до відповідної ради про складення ним повноважень голови; 2) припинення його громадянства; 3) набрання законної сили обвинувальним вироком щодо нього; 3-1) набрання законної сили рішенням суду про притягнення його до відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, яким накладено стягнення у виді позбавлення права займати посади або займатися діяльністю, що пов`язані з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування; 3-2) набрання законної сили рішенням суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами або в інших передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках, необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави; 4) відкликання з посади за народною ініціативою; 5) визнання його судом недієздатним, безвісно відсутнім або оголошення таким, що помер; 6) його смерті.
Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень. (абзац 1 частини другої статті 79 Закону № 280/97-ВР)
Згідно з частиною третьою статті 79 Закону № 280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови за наявності підстав, передбачених абзацом першим частини другої цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.
Пунктом 10 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується питання щодо прийняття рішення про недовіру сільському, селищному, міському голові.
Відповідно до пункту 16 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР прийняття рішення про дострокове припинення повноважень сільського, селищного, міського голови у випадках, передбачених цим Законом, вирішується виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.
У контексті спірних правовідносин, прийняття такого рішення є законодавчо передбаченим правом селищної ради, реалізація якого має відбуватися у порядку та спосіб, визначені законом.
Прийняття рішень, зокрема, щодо дострокового припинення повноважень селищного голови у випадках, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», належить до виключних повноважень відповідної ради.
Зазначені повноваження є дискреційними, а тому адміністративний суд при розгляді цієї справи не може здійснювати повторну перевірку роботи голови селищної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів селищної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень селищного голови.
Водночас здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, у рамках встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови селищної ради має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).
Отже, оскаржуване рішення відповідача повинне бути перевірене адміністративним судом на предмет законності та легітимності, а не доцільності його прийняття.
Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21 грудня 2023 року у справі № 440/2017/20, які відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» підлягають застосуванню в цій справі.
Відповідно до частини першої статті 46 Закону № 280/97-ВР сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.
Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради (частина четверта статті 46 Закону №№280/97-ВР).
Положеннями частин десятої-тринадцятої, п`ятнадцятої статті 46 Закону № 280/97-ВР встановлено, що рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.
Сесію сільської, селищної, міської ради відкриває і веде відповідно сільський, селищний, міський голова, а у випадках, передбачених частиною шостою цієї статті, - секретар ради; сесію районної у місті, районної, обласної ради - голова ради або відповідно заступник голови районної у місті, районної ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради. У випадку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, сесію відкриває за дорученням групи депутатів, з ініціативи якої скликана сесія, один з депутатів, що входить до її складу, а веде за рішенням ради - один з депутатів цієї ради.
Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.
Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.
Протоколи сесій сільської, селищної, міської ради, прийняті нею рішення підписуються особисто сільським, селищним, міським головою, районної у місті, районної, обласної ради - головою відповідної ради, у разі їх відсутності - відповідно секретарем сільської, селищної, міської ради, відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради, а у випадку, передбаченому частинами сьомою та восьмою цієї статті, - депутатом ради, який за дорученням депутатів головував на її засіданні.
Як правильно встановлено судом першої інстанції, рішенням Баришівської селищної ради від 10 грудня 2020 року № 01-02-08 затверджено Регламент роботи Баришівської селищної ради восьмого скликання (далі по тексту - Регламент).
Відповідно до статті 2 Регламенту цим регламентом встановлюється порядок скликання сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, проведення засідань, прийняття рішень ради, загальні умови формування та організації роботи постійних та інших комісій ради, виконавчих органів ради, здійснення депутатської діяльності, обрання і затвердження посадових осіб місцевого самоврядування та інші процедури, які випливають з повноважень ради, встановлених Конституцією та законами України.
Згідно із статтею 21 Регламенту Рада проводить свою роботу сесійно. Сесія Ради складається з пленарних засідань Ради, а також засідань постійних комісій Ради. У разі необхідності сесії Ради можуть складатися з двох та більше пленарних засідань.
Постійна комісія або  робоча група Ради може проводити своє засідання у перервах пленарного засідання Ради у тих випадках, коли питання визнано невідкладним, чи за дорученням Ради.
Положеннями частин першої, другої, сьомої - десятої статті 24 Регламенту визначено, що сесії Ради, окрім першої, скликаються Баришівським селищним головою.
Сесія Ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.
Рішення про скликання чергової сесії Ради доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд Ради.
Інформація про скликання сесії Ради оприлюднюється на офіційному веб-сайті Ради за адресою baryshivska-gromada.gov.ua.
Матеріали сесії видаються депутатам при їх реєстрації.
Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу Ради.
Відкриття сесії ради оголошується головуючим на початку першого пленарного засідання (частина перша статті 25 Регламенту).
Відповідно до статті 27 Регламенту лічильною комісією є робочий орган сесії ради, що створюється для підрахунку голосів депутатів під час голосування.
Лічильна комісія формуються не менше як з трьох депутатів.
Лічильна комісія обираються радою процедурним рішенням за пропозицією головуючого. Лічильна комісія не може складатися тільки з членів однієї депутатської групи чи фракції. Підрахунок голосів під час обрання першої Лічильної комісії здійснює головуючий.
Лічильна комісія обирає зі свого складу голову. Засідання лічильної комісії проводяться гласно і відкрито.
У роботі лічильної комісії не можуть брати участі депутати, кандидатури яких включені до бюлетенів для таємного голосування.
Рішення лічильної комісії приймається більшістю голосів членів комісії.
Із офіційного сайту Баришівської селищної ради (https://baryshivska-gromada.gov.ua) видно, що 29 листопада 2022 року прийнято та опубліковано розпорядження «Про скликання тридцять першої чергової сесії восьмого скликання» № 124-03-03 (https://baryshivska-gromada.gov.ua/wp-content/uploads/2022/12/Rozp.-sesiya-31-vid-29.11.2022.jpg), тобто у встановлений Регламентом строк.
Положеннями частин першої та третьої статті 27 Регламенту визначено, що проект порядку денного сесії ради формує Баришівський селищний голова на основі: 1) плану роботи ради; 2) пропозицій секретаря ради; 3) пропозицій депутатів ради; 4) пропозицій постійних та інших комісій ради; 5) пропозицій, поданих громадою в порядку місцевої ініціативи; 6) пропозицій виконавчого комітету; 7) пропозицій старост; 8) пропозицій членів територіальної громади, поданих у порядку місцевої ініціативи або електронної петиції.
Пропозиція щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії, подається з проектом рішення, яке пропонується прийняти за цією пропозицією, підготовленим згідно з вимогами цього регламенту.
Проект порядку денного підлягає затвердженню на початку пленарного засідання сесії ради для чого головуючий оголошує розгляд питання «Про порядок денний сесії ради» в такій послідовності: голосування проекту порядку денного за основу; вилучення окремих питань з розгляду - більшістю присутніх на засіданні; включення додаткових питань до розгляду, якщо вони підготовлені відповідно до вимог цього Регламенту; затвердження порядку денного в цілому (частина перша статті 28 Регламенту).
Відповідно до частин першої-третьої статті 29 Регламенту включенню питання до проекту порядку денного та його винесенню на розгляд пленарного засідання ради передує попередній розгляд цього проекту в постійних комісіях ради, до сфери повноважень яких належать ці питання (якщо рішення не процедурне).
Під час прийняття невідкладних рішень на вимогу Баришівського селищного голови за погодженням не менше половини зареєстрованих на засіданні депутатів засідання відповідної комісії з розгляду внесеного до порядку денного питання може бути проведене під час пленарного засідання.
У разі не надання постійною комісією погодження та позитивного висновку до проекту рішення ради, ініціатор розгляду зазначеного питання може ініціювати його до розгляду на пленарному засіданні сесії ради, з письмовим обґрунтуванням щодо необхідності прийняття відповідного рішення.
Виходячи з аналізу положень Регламенту, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про можливість включення до порядку денного питання без попереднього розгляду проекту такого питання в постійних комісіях ради, під час пленарного засідання.
Відповідно до статті 31 Регламенту пленарне засідання є повноважним за умови участі у ньому більше половини від загального складу ради.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 23 грудня 2022 року Ільченко І.О. (депутат селищної ради) вніс до порядку денного пропозицію щодо висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 .
У своїй доповіді, письмовий варіант якої наявний в матеріалах справи, Ільченко І.О. , пропонуючи депутатам Баришівської селищної ради висловити недовіру та достроково припинити повноваження Баришівського селищного голови, зазначив, що він не забезпечує здійснення наданих йому повноважень.
В підтвердження своєї пропозиції Ільченко І.О. , зокрема, озвучив такі факти: 1. Відсутність централізованого опалення та достатньої кількості укриттів в закладах освіти, як наслідок - освітній процес старших класів проводиться дистанційно, не працюють дитячі садочки. 2. Аварійний стан доріг, відсутність розміток, недостатня кількість дорожніх знаків, так у листопаді 2022 року патрульною поліцією був виданий припис на усунення вказаних недоліків. 3. Не вирішення проблем з водопостачанням та водовідведенням в громаді, фінансових вкладень потребують каналізаційно-насосні станції, аби налагодити проблему з водовідведенням та водопостачанням. 4. Непрозоре розподілення гуманітарної допомоги, нераціональне використання паливо-мастильних матеріалів. 5. Систематичне не виконання норм Регламенту Баришівської селищної ради восьмого скликання затвердженого рішенням сесії Баришівської селищної ради від 10 грудня 2020 року № 01-02-08. 5. Невиконання вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». 6. Неправомірне підвищення тарифів для населення на комунальні послуги в військовий час. 
Також, Ільченко І.О. звернув увагу на те, що Березанським міським судом з 04 серпня 2021 року розглядається кримінальне провадження, внесене у ЄРДР за № 42020110000000174 від 28 серпня 2020 року, за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених частиною четвертою статті 368 Кримінального кодексу України (одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди у особливо великому розмірі, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, дій з використанням наданого йому службового становища, вчинено за попередньою змовою групою осіб).   
За результатами розгляду зазначеного питання більшою кількістю голосів депутатів (22 голоси), Баришівською селищною радою прийнято рішення від 23 грудня 2022 року № 1355-31-08, яким у зв`язку з незабезпеченням наданих Баришівському селищному голові ОСОБА_1 повноважень, порушенням ним пункту 2 статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідно до пункту 3 статті 79, пункту 10 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Баришівської селищної ради VIII скликання, який затверджений рішенням сесії Баришівської селищної ради № 01-02-08 від 10 грудня 2020 року, висловлено недовіру ОСОБА_1 , достроково припинено його повноваження як Баришівського селищного голови та виведено його зі складу виконавчого комітету Баришівської селищної ради.
Відповідно до положень статті 1 Закону № 280/97-ВР загальний склад ради - кількісний склад депутатів ради, визначений радою відповідно до закону; склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку; правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради.
Рада вважається повноважною за умови обрання не менш як двох третин депутатів від загального складу ради (частина четверта статті 45 Закону № 280/97-ВР).
За приписами Закону № 280/97-ВР голова відповідної ради є головною посадовою особою територіальної громади відповідної адміністративно-територіальної одиниці та виконує роль її представника. З цією метою Закон наділяє голову відповідної ради широким колом повноважень, але, водночас, і передбачає можливість дострокового припинення його повноважень у разі, коли він з тих чи інших причин неналежно виконує покладені на нього обов`язки. За своєю правовою суттю можливість дострокового припинення повноважень виступає гарантією ефективності здійснення покладених на голову відповідної ради повноважень, а з іншої - грає роль дієвого заходу щодо попередження зловживання ним своїм службовим становищем, створює юридичну можливість здійснення контролю за його діяльністю.
В свою чергу, положення, що містяться у частині другій статті 79 Закону № 280/97-ВР щодо дострокового припинення повноважень сільського голови, є чітко визначеними, не підлягають розширеному тлумаченню та не містять жодних додаткових умов для настання цієї події, у тому числі, наявності рішення суду, яке набрало законної сили, та в резолютивній частині якого було б визнано дії сільського голови незаконними чи протиправними. Тобто, повноваження сільського голови можуть бути припинені достроково з підстав, визначених вказаною нормою, за рішенням відповідної ради і це є її виключними повноваженнями.
Депутати сільської ради представляють волевиявлення відповідної територіальної громади, тобто володіють представницькими функціями, в той час як сільський голова є посадовою особою, яка обирається та повноваження якого припиняються у передбачений законом спосіб.
Судом першої інстанції було зауважено, що з долученої до матеріалів справи копії протоколу від 23 грудня 2022 року видно, що на пленарному засіданні ради в залі зареєстровано 23 депутати Баришівської селищної ради із обраних 26 депутатів, а тому сесія була повноважною.
Протоколом першого пленарного засідання тридцять першої чергової сесії Баришівської селищної ради восьмого скликання підтверджується винесення у порядку статті 29 Регламенту питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 », внесеного до порядку денного шляхом голосування. Оскільки з 26 депутатів Баришівської селищної ради «За» проголосувало 21, зазначене питання було включено до порядку денного та за наслідками його розгляду та таємного голосування голосами 22 депутатів рішення було прийнято.
Рішенням від 23 грудня 2022 року № 1355-31-08 достроково припинено повноваження голови Баришівської селищної ради ОСОБА_1 та звільнено його з посади, конкретні обставини, які слугували підставою для прийняття спірного рішення, зазначені в промові депутата Ільченко І.О. та у зазначеному документі розкрито зміст відповідних порушень в роботі позивача, зміст якої було оголошено на засіданні всім присутнім. Більшість депутатів від загального складу ради визнали наявність цих обставин такими, що унеможливлюють подальше здійснення сільським головою своїх повноважень.
Судом першої інстанції встановлено, що жоден з присутніх на сесії з 23 депутатів не висловив заперечень проти наведених фактів, спірне рішення прийняте таємним голосуванням; згідно з протоколом лічильної комісії за нього проголосували 22 депутати сільської ради, тобто не менш двох третин голосів, як передбачено частиною третьою статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Рішенням Конституційного Суду України від 09 лютого 2000 року №1-рп/2000 визначено, що сільські, селищні, міські ради, як це, в свою чергу, логічно випливає із змісту частини третьої статті 140 Конституції України, а також частини першої статті 10 Закону № 280/97-ВР, є органами місцевого самоврядування, які представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування. Сільські, селищні, міські ради мають свої виконавчі органи, а, отже, - їм підзвітні та підконтрольні.
За Конституцією України (частина друга статті 141) сільський, селищний, міський голова обирається відповідною територіальною громадою для того, щоб очолювати виконавчий орган ради та головувати на її засіданнях. Ці функції визначають сільського, селищного, міського голову передусім як посадову особу виконавчого органу ради та самої ради, їй підзвітну та перед нею відповідальну як за роботу виконавчого органу ради, так і за організацію роботи самої ради.
Підсумовуючи наведене, з огляду на те, що більш ніж 2/3 від загального складу депутатів Баришівської селищної ради висловились за недовіру сільському голові, то прийняття депутатами рішення про дострокове припинення його повноважень є цілком обґрунтованим. Продовження виконання своїх обов`язків сільським головою, якому висловлено недовіру, суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону № 280/97-ВР ґрунтуються на принципі виборності як представницьких органів - сільських, селищних, міських рад, так і сільських, селищних міських голів.
Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що процедура голосування щодо дострокового припинення повноважень сільського голови ОСОБА_1 та звільнення його з посади відбувалась відповідно до вимог Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Твердження позивача щодо порушення відповідачем вимог статті 29 Регламенту в частині невключення до проекту порядку денного питання про висловлення йому недовіри та дострокове припинення повноважень при підготовці питань до 31 чергової сесії восьмого скликання на засіданні постійної комісії колегія суддів вважає безпідставними, оскільки положеннями статті 29 Регламенту також передбачено можливість ініціювання такого питання до розгляду на пленарному засіданні сесії ради з обґрунтуванням.
При цьому, правильним є висновок суду першої інстанції про те, що оскільки питання «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Баришівського селищного голови ОСОБА_1 » не було включене до проекту порядку денного, таке спірне рішення, відповідно, не могло бути оприлюднене у порядку статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації».
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Верховний Суд у своїх рішенням неодноразово наголошував, що відповідно до практики Європейського Суду з прав людини скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Такі висновки були висловлені Верховним Судом у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 813/1790/18 та підтримані, зокрема, у постановах Верховного Суду від 16 листопада 2023 року у справі № 300/3110/20 та від 21 грудня 2023 року у справі № 440/2017/20.
Суд також зауважує, що правову позицію щодо оцінки процедури прийняття акта суб`єкта владних повноважень - відповідної ради, яку застосовано та враховано судом першої інстанції у цій справі, було також застосовано Верховним Судом у справі № 1640/3394/18 (постанова від 26 червня 2019 року) і у вже згаданій справі № 440/2017/20 (постанова від 21 грудня 2023 року), та, виходячи із доводів апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для відступу від такої правової позиції.
З огляду на викладене, а також враховуючи встановлені обставини, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Оскільки суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, то колегія суддів згідно із статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги залишає її без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2024 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя:                                                                                 Черпак Ю.К.

Судді:                                                                                                    Маринчак Н.Є.

                                                                                                              Штульман І.В.