ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 вересня 2024 р.	Справа № 440/4285/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Русанової В.Б.,
Суддів: Перцової Т.С. ,  Жигилія С.П. ,
за участю секретаря судового засідання Щурової К.А.,
позивача - ОСОБА_1 ,
представника позивача - Бойка Р.М.,
представника відповідача - Гонжака І.В.,
апелянта - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, ОСОБА_2 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2024 (головуючий суддя І інстанції: Н.Ю. Алєксєєва) по справі № 440/4285/24
за позовом          ОСОБА_1  
до          Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області  
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 28.03.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з 28.03.2024 з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
В обґрунтування позову зазначив, що оскаржуване рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності є протиправним, оскільки з моменту укладення Договору про надання правової допомоги він виконував усі доручення клієнта, у липні 2021 р. ним в односторонньому порядку розірвано договір у зв`язку із порушенням клієнтом зобов`язань,  про що клієнта повідомлено та жодних заперечень з цього приводу не отримано. Крім того звертав увагу, що Договір був чинним до 31.12.2021, отже після цієї дати позивач не мав обов`язку виконувати завдання за цим Договором. Натомість, КДКА Полтавської області неповно встановила обставини справи та не надала належної оцінки доказам, наявним в матеріалах дисциплінарної справи.
Також зауважував, що рішення КДКА Полтавської області про позбавлення права на заняття адвокатською діяльність прийняте 28.03.2024 відносно подій, що мали місце в березні 2021, тобто адвоката притягнуто до дисциплінарної відповідальності поза межами річного строку , встановленого ч. 2 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та пунктом 13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката.
Крім того вважав, що застосований до нього вид дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України є не співмірним вчиненому правопорушенню.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2024 позов задоволено.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області (далі - відповідач) та ОСОБА_2 (апелянт), не погодившись з судовим рішенням, подали апеляційні скарги, в яких, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду обставинам справи, що призвело до неправомірного висновку, просили його скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційних скарг зазначають, що факт вчинення дисциплінарного проступку підтверджено належними доказами, рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнято Дисциплінарною комісією з дотриманням процедури, обраний вид дисциплінарного стягнення є співмірним вчиненому порушенню.
Так, ОСОБА_2 зазначає, що оскаржуване рішення стосується її інтересів та прав, оскільки вона є стороною дисциплінарного провадження, посилаючись на те, що вона уклала договір про надання правової допомоги адвокатом Середою А.А., за її скаргою порушено дисциплінарне провадження та прийнято рішення Дисциплінарною комісією, яке є предметом судового розгляду. Проте суд першої інстанції безпідставно не залучив її до участі у справі.
КДКА Полтавської області зазначає, що за наслідками перевірки матеріалів дисциплінарної справи встановлено, що адвокат Середа А.А. не виконував доручення клієнта ОСОБА_2 , не повідомив клієнта про відмову в задоволенні клопотання про проведення ексгумації тіл та не вчинив жодних дій задля проведення в подальшому цієї слідчої дії, навмисно ввів свою клієнтку в оману, надавши неправдиву інформацію про дату та час її проведення. Такими діями адвокат Середа А.А. завдав шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому, порушив присягу адвоката України. Крім того, з 2022 р. ОСОБА_1 взагалі не надавав ОСОБА_2 правову допомогу за Договором. 
Висновки суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 в односторонньому порядку розірвано договір з клієнтом у липні 2021 р., а також, що терміну дії договору сплив 31.12.2021 апелянти вважають такими, що зроблені за невірного встановлення обставин справи та не ґрунтуються на жодних доказах. КДКА Полтавської області зауважує, що у випадку розірвання Договору, адвокат мав пояснити причини розірвання договору, пересвідчитись, що вони об`єктивно або суб`єктивно, виходячи з позиції зайнятої Клієнтом, не можуть бути усунені, повернути отримані від Клієнта документи, проінформувати клієнта про здійснену роботу і передати копії процесуальних документів наявних у нього. Разом з тим, жодних дій адвокат Середа А.А. не вчинив.
Апелянти наголошують, що за умовами Договору ОСОБА_1 зобов`язався  надавати правничу допомогу ОСОБА_2 , що полягає у захисті прав та представництві Клієнта в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України, а згідно п. 7.1 Договору останній був чинним до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором, а його предметом. Враховуючи, що досудове розслідування у кримінальному провадженні ще триває, відтак договір є чинним, як наслідок, адвокат Середа А.А. мав продовжувати виконувати умови договору про надання правничої допомоги та вчиняти дії за дорученнями від клієнта, чого не зробив.
Крім того, вважають помилковими висновки суду першої інстанції щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності поза межами річного строку, оскільки порушення адвокатської етики є триваючим порушенням, отже станом на час звернення ОСОБА_2 зі скаргою на дії ОСОБА_1 та прийняття спірного рішення строк притягнення останнього до відповідальності ще не сплив. 
КДКА Полтавської області звертає увагу на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме не надання жодної оцінки клопотанню про відкладення розгляду справи та розгляд справи за відсутності відповідача, чим позбавлено останнього права на участь у судовому засіданні та можливості надати пояснення по справі.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін. 
Також, ОСОБА_1 подав клопотання про закриття провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , обґрунтоване тим, що спірне рішення не впливає на права, свободи, інтереси або обов`язки останньої.
В судовому засіданні представник відповідача та апелянт підтримали апеляційні скарги, просили їх задовольнити.
Позивач та його представник заперечували проти вимог апеляційних скарг, вважали рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим, просили провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 закрити, апеляційну скаргу КДКА Полтавської області залишити без задоволення, а рішення суду без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши докази по справі, вважає, що провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 підлягає закриттю, а апеляційна скарга КДКА Полтавської області підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 займався адвокатською діяльністю,  що підтверджується свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю №3316, виданим 11.02.2020 (т. 1 а.с. 13-14).
09.07.2020 між адвокатом Середою А.А. та ОСОБА_2 укладено договір про надання правової допомоги, за яким адвокат мав захищати права та представляти Клієнта в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України.
04.12.2023 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області надійшла для розгляду скарга ОСОБА_2 щодо неналежної поведінки адвоката Середи А.А. (т. 1 а.с. 91-97).
В обґрунтування скарги ОСОБА_2 зазначила, що 09.07.2020 між нею та адвокатом Середою А.А. укладено договір про надання правової допомоги, за яким адвокат мав захищати права та представляти Клієнта в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України. 
Нею сплачено адвокату кошти а загальній сумі біля 23 000 доларів США за виконання договору. 
Водночас належних дій за дорученнями клієнта, спрямованих на виконання умов договору, з урахуванням сплачених коштів, адвокат не вчинив, з листопада 2021 р. взагалі не виконував зобов`язання за договором, не надав інформації щодо його виконання на запит ОСОБА_2 . Отже, на думку скаржника, адвокат Середа А.А. порушив присягу адвоката України та Правила адвокатської етики через невиконання своїх професійних обов`язків.
03.01.2024 КДКА Полтавської області у складі дисциплінарної палати порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката Середи А.А. щодо перевірки обставин, викладених у скарзі ОСОБА_2 (т. 1 а.с. 133-137). Під час розгляду справи Дисциплінарною комісією отримано пояснення у скаржниці, адвоката Середи А.А., досліджено договір від 09.07.2020, листування між клієнтом ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , матеріали кримінального провадження №  12020220480002085 (т. 1 а.с. 148-166, 187-252).
28.03.2024 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Полтавської області прийнято рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2,3 ч. 2 ст. 34 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"  і застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з 28.03.2024 з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України (т. 1 а.с. 253-262).
Вважаючи протиправним рішення відповідача, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що спірне рішення прийнято відповідачем не в межах повноважень та не у спосіб, встановлений Конституцією України та чинним законодавством. 
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Щодо апеляційної скарги ОСОБА_2 .
Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
За змістом ч. 1 ст. 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.
Відповідно до ст. 293 КАС України право на апеляційне оскарження мають особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Виходячи зі змісту викладених норм встановлено, що правом на апеляційне оскарження наділені учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, у разі якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.
Відповідно до ч. 2 ст. 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.
Тобто, виходячи зі змісту наведеної норми, оскаржити такий акт інші особи не можуть.
Таке ж правило має застосовуватись і до актів індивідуальної дії, що приймаються, зокрема, Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.
Згідно частин 1, 5 ст. 50 Закону України від 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI) кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:
1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів;
2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту;
3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;
4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів;
5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Відповідно до частин 6-8 ст. 50 Закону №5076-VI засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.
Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.
Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Колегія суддів зазначає, що позивач, незважаючи на те, що має право подати скаргу на дії адвоката й ініціювати у такий спосіб дисциплінарне провадження, усе ж не є безпосереднім учасником правовідносин, які виникають у зв`язку з вирішенням питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Оцінювати дії адвоката при виконанні посадових обов`язків має право лише кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у визначеному законом порядку і рішення останньої щодо відкриття дисциплінарної справи, відмови у її відкритті чи залишення дисциплінарної скарги без розгляду, притягнення чи відмови у притягненні адвоката до дисциплінарної відповідальності створюють юридичні наслідки для такого адвоката, але не для особи-скаржника. Тому правом на оскарження рішення, дій/рішень Дисциплінарної комісії наділені лише суб`єкти цього провадження в порядку, передбаченому законом. 
Таким чином, доводи апелянта, що вона є стороною дисциплінарного провадження спростовуються вищенаведеним обґрунтуванням. 
Крім того, спірне рішення, незважаючи на те, що його постановлено у зв`язку зі зверненням позивача, не створює для неї жодних юридичних прав та/чи обов`язків, а з огляду на завдання дисциплінарного провадження рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури й не може порушувати особистих прав та/або інтересів заявника.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що в даній справі суд першої інстанції не вирішував питань, які б будь-яким чином стосувалися прав, свобод, інтересів чи обов`язків ОСОБА_2 .
Відповідно до п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 305 КАС України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося. Про закриття апеляційного провадження суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, яка може бути оскаржена в касаційному порядку.
Враховуючи те, що судовим розглядом встановлено, що рішенням суду першої інстанції питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки ОСОБА_2 не вирішувалося, апеляційне провадження підлягає закриттю на підставі п. 3 ч. 1 ст. 305 КАС України.
Щодо апеляційної скарги КДКА Полтавської області.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.
Згідно зі ст. 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Відповідно до ст. 11 Закону № 5076-VI1 особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України такого змісту:
"Я, (ім`я та прізвище), урочисто присягаю у своїй адвокатській діяльності дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правничу допомогу відповідно до Конституції України і законів України, з високою відповідальністю виконувати покладені на мене обов`язки, бути вірним присязі".
Відповідно до п. 1  ч. 1 ст. 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.
Згідно ч. 2 ст. 21 Закону № 5076-VI адвокату забороняється: використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; відмовлятися від надання правової допомоги, крім випадків, установлених законом.
Згідно частин 1, 2 ст. 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. 
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Частиною 1 ст. 34 Закону № 5076-VI визначено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктами 2, 3 ч. 2 ст. 34 Закону № 5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема, порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики.
У відповідності до ч. 1 ст. 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України – позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав – виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Частини 1 та 2 ст. 40 Закону № 5076-VI визначають, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Частиною 1 ст. 41 Закону № 5076-VI передбачено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
09.06.2017 З`їздом адвокатів України затверджені Правила адвокатської етики (далі - Правила), у преамбулі яких зазначено, що Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачає дотримання Правил адвокатської етики як одного з основних професійних обов`язків адвоката.
Відповідно до абзаців 2, 4 ст. 8 Правил у межах дотримання принципу законності адвокат зобов`язаний у своїй професійній діяльності виходити з переваги інтересів клієнта. Адвокат повинен поважати свободу вибору клієнтом захисника своїх прав (представника чи особи, яка надає йому професійну правничу (правову) допомогу), і не перешкоджати у реалізації цієї свободи.
Абзацом 2 ст. 11 Правил встановлено, що зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Відповідно до ст. 12 Правил адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.
Стаття 12-1 Правил визначає, що адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.
Згідно ст. 14 Правил адвокат надає правову допомогу відповідно до законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність на підставі договору про надання правової допомоги. До договору про надання правової допомоги також застосовуються загальні положення цивільного законодавства про договір.
Відповідно до ст. 26 Правил адвокат зобов`язаний інформувати клієнта про його законні права та обов`язки. Адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання.
Згідно ст. 27 Правил кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу.
При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.
Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.
За приписами ч. 2 ст. 35 Закону №5076-VI, а також п. 13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Вирішуючи спір, суд першої інстанції вважав, що спірне рішення КДКА Полтавської області ухвалено поза межами річного строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
Так, за висновками суду першої інстанції подія, що стала підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, мала місце в лютому – квітні 2021 р., тоді як оскаржуване рішення прийняте відповідачем 28.03.2024, тобто більш ніж через рік з дня вчинення адвокатом дисциплінарного проступку.
Також, суд першої інстанції, дослідивши зміст договору, зазначив, що останній діяв до 31.12.2021 або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором, а тому враховуючи, що договором жодних кінцевих завдань, що можна оцінити повним виконанням, сторонами не визначалось, тому строк його дії закінчився 31.12.2021. Натомість доказів, які б вказували на продовження роботи сторін за договором від 09.07.2020, з метою забезпечення захисту прав та представництва інтересів клієнта в якості потерпілого у рамках кримінального провадження, після спливу терміну його дії до справи не надано.
Колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції помилковими, зробленими за невірного застосування Закону № 5076-VI, неповного встановлення обставин справи з огляду на наступне.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що 09.07.2020 між ОСОБА_2 та адвокатом Середою А.А. укладено договір про надання правової допомоги, за умовами якого клієнт доручає, а адвокат приймає на себе зобов`язання надавати правничу допомогу в обсязі та на умовах, передбачених даним Договором (т. 1 а.с. 124-127).
Пунктом 2.1 Договору передбачено, що адвокат на підставі звернення клієнта приймає на себе зобов`язання з надання наступної правової допомоги: захист прав та представництво інтересів Клієнта в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України, досудове розслідування якого на момент укладення даного Договору здійснюється СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області. 
Відповідно до п. 7.1 Договору даний договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами та діє до 31.12.2021 або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за даним Договором.
Адвокат має право достроково (до завершення виконання доручення) розірвати договір із клієнтом з підстав, визначених цим Договором (п. 7.5).
У всіх випадках розірвання Договору на підставі п. 7.5. цього Договору з ініціативи адвоката останній зобов`язаний повідомити про це клієнта протягом розумного часу, пояснити йому причини розірвання договору, пересвідчитись, що вони об`єктивно або суб`єктивно, виходячи з позиції, зайнятої клієнтом, не можуть бути усунені, і вжити розумно необхідних заходів для захисту законних прав клієнта (п. 7.6. Договору).
Колегія суддів зазначає, що за умовами Договору визначено строк його дії до 31.12.2021 або до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за даним Договором.
Відповідно до ст. 905 ЦК України строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами.
В свою чергу відповідно до ст. 29 Закону № 5076-VI дія договору про надання правничої допомоги припиняється його належним виконанням.
Договір про надання правничої допомоги може бути достроково припинений за взаємною згодою сторін або розірваний на вимогу однієї із сторін на умовах, передбачених договором. При цьому клієнт зобов`язаний оплатити адвокату (адвокатському бюро, адвокатському об`єднанню) гонорар (винагороду) за всю роботу, що була виконана чи підготовлена до виконання, а адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний (зобов`язане) повідомити клієнта про можливі наслідки та ризики, пов`язані з достроковим припиненням (розірванням) договору.
З аналізу наведених норм вбачається, що дія договору про надання правничої допомоги припиняється лише після повного виконання адвокатом своїх зобов`язання, якщо сторони не погодились достроково розірвати такий Договір.
Як вже зазначалось, адвокат Середа А.А. взяв на себе зобов`язання із захисту прав та представництва інтересів ОСОБА_2 в якості потерпілого у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, внесеного до ЄРДР 01.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 115 КК України, досудове розслідування якого на момент укладення даного Договору здійснюється СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області.
Під час судового розгляду справи, відповідач зазначив, а позивач не заперечував, що досудове розслідування у рамках кримінального провадження № 12020220480002085, в тому числі, станом на час подання скарги та прийняття рішення  не завершено та триває.
Таким чином, адвокатом як станом на 31.12.2021, так і на час вирішення питання про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, не виконано зобов`язання за договором від 09.07.2020, що свідчить про його чинність. Доказів виконання позивачем зобов`язань за договором матеріали справи не містять, крім того за твердженням позивача ним з липня 2021 р. взагалі не надавалася правова допомога ОСОБА_2 .
Посилання позивача на дострокове розірвання ним в односторонньому порядку Договору від 09.07.2020  в усній формі, про що повідомлено ОСОБА_2  колегія суддів не приймає до уваги, оскільки відповідно до ст. 654 ЦК України,  зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.
Враховуючи, що Договір від 09.07.2020 укладено в письмовій формі, тому розірвання договору мало б бути вчинено також у письмовій формі, проте доказів на вчинення таких дій матеріали справи не містять і судом таких не встановлено.
Встановлені судом апеляційної інстанції обставини справи свідчать про те, що на час подання скарги ОСОБА_2 (грудень 2023 р.) до КДКА, Договір від 09.07.2020 був чинним, як наслідок, зобов`язання за цим Договором мали виконуватись адвокатом.  
Колегія суддів зауважує, що триваюче правопорушення – це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.
Верховний Суд у постанові  від 09 серпня 2019 року у справі № 1540/4358/18 вказував, що Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не містить поняття «триваюче правопорушення» проте триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином. Відсутність у Законі України «Про адвокатуру» поняття «триваюче правопорушення» не може бути підставою для звільнення від відповідальності.
З урахуванням наведеного, строк притягнення ОСОБА_1 до відповідальності не сплив, а протилежні висновки суду першої інстанції є такими, що не відповідають обставинам справи та зроблені без урахування Закону № 5076-VI.
Щодо суті порушення.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що за результатами розгляду дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_2 стосовно позивача, дисциплінарна палата КДКА Полтавської області дійшла висновку про те, то адвокат Середа А.А. вчинив дисциплінарний проступок, передбачений п. 2,3 ч. 2 ст. 34 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та застосувала до останнього дисциплінарне стягнення у вигляді  у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з 28.03.2024 з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
До вказаного висновку відповідач дійшов, ураховуючи наступні обставини. 
01.06.2020 біля будинку АДРЕСА_1 виявлено труп ОСОБА_3 та труп її малолітнього сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
09.07.2020 між ОСОБА_2 (матір`ю загиблої) та ОСОБА_1 , який з 11.02.2020 здійснював адвокатську діяльність, укладено договір про надання правничої допомоги, предметом якого є захист прав та представництво інтересів ОСОБА_2 в якості потерпілої у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п.п. 1,2 ч. 2 ст. 115 КК України.  За виконання адвокатом Середою А.А. доручень за Договором ОСОБА_2 передала останньому кошти в загальному розмірі біля 23 000,00 доларів США.
В межах Договору, скаржниця ОСОБА_2 доручала адвокату Середі А.А. звернутися до слідчого з клопотанням про вилучення записів з камер відеоспостереження наявних на будинку та прибудинковій території, з бодікамер поліцейських, які 01.06.2020 були на місці події, проведенні поквартирного обходу, з метою виявлення можливих свідків події, додаткового огляду місця події, балкону, маршових сходів, обшуку квартири, допиту поліцейських, членів слідчо-оперативної групи, які проводили огляд місця пригоди, понятих, ОСОБА_5 , який на день загибелі дочки та онука знаходився в квартирі, про проведення експертиз: ноутбука, телефону загиблої, ґрунтової експертизи, трасологічної експертизи, але жодних з цих дій адвокат Середа А.А. не вчинив, але вчинив інші дії, які звелися до наступного: за участь у слідчому експерименті скаржниця ОСОБА_2 сплатила адвокату 600 доларів США та 1500 доларів США за манекени, тоді як, згідно з наданим адвокатом товарним чеком манекени коштують 10800 гривень, 500 доларів США за начебто отриману консультацію експерта та 600 доларів США за транспортні витрати, які жодним чином не підтверджені, 800 доларів США нібито за огляд місця події за допомогою дрону для відшукання камери відеоспостереження інформацію про яку та місце її розташування адвоката повідомила ОСОБА_2 , 1500 доларів США за нібито радіорозвідку, 1000 доларів США за відновлення інформації з телефону ОСОБА_3 , яку не відновлено, 300 доларів США за нібито вилучення записів з камер відеоспостереження, 1000 доларів США за відновлення відеозапису, 7200 доларів США за нібито проведення обшуку квартири у якій мешкала ОСОБА_3 .
Адвокат Середа А.А. стверджує, що він всі ці дії вчинив, але жодним доказом їх проведення не підтверджено.
На початку січня 2021 року ОСОБА_2 забажала звернутися до процесуального прокурора з клопотанням про проведення ексгумації тіл з метою з`ясування причини смерті загиблих, але це клопотання до прокурора адвокат не передав. В лютому 2021 року адвокат Середа А.А. повідомив ОСОБА_2 , що наявна постанова прокурора про проведення ексгумації тіл, а 26.02.2021 адвокат Середа А.А. повідомив їй про приїзд експертів з м. Києва для участі в ексгумації, але ексгумацію не провели.
15.03.2021 адвокат Середа А.А. надав інформацію ОСОБА_2 про те, що нібито суддя надала дозвіл на проведення ексгумації у строк з 24.03.2021 по 31.03.2021. Адвокати Середа А.А. та Чаричанський О.О. повідомили ОСОБА_2 про приїзд експертів вдруге та що слідча дія відбудеться 30.03.2021 о 14-ій годині. 
30.03.2021 з 14-00 години до 17.00 години ОСОБА_2 разом з чоловіком перебували на кладовищі біля могил, але ніхто не приїхав. Лише 12.04.2021 адвокати ознайомили ОСОБА_2 з постановою прокурора про відмову у задоволенні клопотання адвоката Середи А.А. від 09.04.2021 про проведення ексгумації.
В матеріалах дисциплінарної справи наявна копія процесуального рішення прокурора про відмову в задоволенні клопотання представника потерпілої адвоката Середи А.А. від 09.04.2021 про відмову в задоволенні клопотання про проведення ексгумації. 
З огляду на це, за висновками Дисциплінарної комісії адвокат Середа А.А. знаючи про те, що станом на лютий-березень 2021 року він не вчинив жодних дій задля проведення цієї слідчої дії, навмисно ввів свою клієнтку в оману, надавши неправдиву інформацію про дату та час проведення слідчої дії, через що ОСОБА_2 та її чоловік понад 3 години знаходилися на кладовищі очікуючи учасників слідчої дії.
Зазначені дії вчинені адвокатом Середою А.А., в їх сукупності, КДКА Полтавської області розцінила, як грубе потурання принципів верховенства права, законності, незалежності, чесності та добропорядності, як основоположних засад адвокатської діяльності, що охоплюється присягою адвоката України, зміст якої визначено ст. 11 Закону України « Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що кореспондується з вимогами ст. 7 Правил адвокатської етики.
З огляду на зазначені фактичні обставини дисциплінарної справи, КДКА Полтавської області прийшла до висновку про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного проступку передбаченого пунктами 2,3 ч. 2 ст.34 Закону № 5076-VI, а саме порушення присяги адвоката України - ст. 11 Закону № 5076-VI, професійних обов`язків адвоката - п. 1 ч. 1 ст.21 Закону № 5076-VI, оскільки своїми діями адвокат Середа А.А. завдав шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому, порушив присягу адвоката України. Приймаючи присягу адвоката особа приймає на себе обов`язок дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та Правил адвокатської етики, у відповідності до яких адвокат має стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутність та громадське призначення. Адвокат не повинен вчиняти дій спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підриву престижу адвокатури та адвокатської діяльності. 
КДКА Полтавської області зазначила, що всупереч наданих повноважень адвокат Середа А.А. не виходив з пріоритету інтересів своєї клієнтки - ОСОБА_2 , не компетентно та не добросовісно виконував свої професійні обов`язки, поводив себе не чесно, не добропорядно та не гідно.
Матеріалами дисциплінарної справи підтверджено неналежне виконання адвокатом Середою А.А. своїх професійних обов`язків  до квітня 2021 р., а  в подальшому взагалі не вчинення будь-яких дій на виконання умов Договору від 09.07.2020.
Тому, рішення кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури  від 28.03.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з 28.03.2024 з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України є обґрунтованим, законним та таким, що постановлене з врахуванням усіх дійсних фактичних обставин вчиненого діяння.
Твердження позивача про обрання відповідачем надто суворого виду дисциплінарного стягнення колегія суддів вважає безпідставними з огляду на наступне.
Так, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Суд, при прийнятті рішення, повинен надавати оцінку рішенню виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності.
Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право.
Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства.
Аналогічна правова позиція неодноразово була застосована, зокрема, в постановах Верховного Суду від 14 грудня 2020 року у справі № 821/1030/17, від 26 січня 2023 року у справі №420/5597/19, від 19 жовтня 2023 року у справі № 280/1396/22.
Також колегія суддів враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04.02.2020 у справі №П/9901/871/18, відповідно до якого Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
Таким чином, в межах розгляду цієї справи суд може надати правову оцінку рішенню Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії Полтавської області виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності, а також суд повинен перевірити спірне рішення відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності виключно на предмет   наявності критеріїв свавільності чи явного не обґрунтування.
Колегією суддів надано оцінку рішенню відповідача на критерій його відповідності приписам ч. 2 статті 2 КАС України та встановлено, що відповідач при вирішенні питання про обрання дисциплінарного стягнення урахував усі обставини, установлені під час дисциплінарного провадження та дійшов правомірного, обґрунтованого та вмотивованого висновку про наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого ч. 2 ст. 34 Закону № 5076-VI.
В свою чергу, обрання суворості дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
Доводами апеляційної скарги відповідача спростовано висновки суду першої інстанції щодо протиправності спірного рішення. Натомість, позивачем не надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.    
Згідно ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку , що відповідач при прийнятті спірного рішення діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому позовні вимоги  задоволенню не підлягають.
Натомість, суд першої інстанції неповно встановив обставини справи, невірно застосував норми матеріального права, що призвело до помилкових висновків про наявність підстав для задоволення позову.
Інші доводи та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають. Відповідно до Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 317 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, неповне з`ясування обставин справи, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог. 
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
          
          Заяву ОСОБА_1 про закриття апеляційного провадження - задовольнити.
          Апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2024 по справі № 440/4285/24 - закрити.
Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області  задовольнити.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27.05.2024 по справі № 440/4285/24  скасувати.
Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		В.Б. Русанова	
Судді	   	Т.С. Перцова    С.П. Жигилій   	
Повний текст постанови складено  27.09.2024 року