УХВАЛА

31 липня 2024 року 
м. Київ

справа №260/5674/22
адміністративне провадження №К/990/22633/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Жука А.В.,
суддів: Мельник-Томенко Ж.М.,  Мартинюк Н.М., 
перевіривши касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Ільчука Іллі Михайловича 
на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року 
у справі № 260/5674/22 
за адміністративним позовом ОСОБА_1 
до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області 
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,
ВСТАНОВИВ:
У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом у якому просив:
- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №1854 від 21 грудня 2022 року про застосування дисциплінарного стягнення до начальника відділу поліції № 2 (м. Волочиськ) Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 у виді звільнення із служби в поліції;
- скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №358 о/с від 21 грудня 2022 року про звільнення у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби підполковника поліції ОСОБА_1 начальника відділу поліції №2 Хмельницького районного управління поліції ГУНП, з 21 грудня 2022 року;
- скасувати наказ №358 о/с від 21 грудня 2022 року Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, в редакції наказу №289 о/с «Про особовий склад» від 19 вересня 2023 року, яким 19 вересня 2023 року внесли зміни в наказ №358 о/с від 21 грудня 2022 року змінивши дату звільнення;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області поновити підполковника поліції ОСОБА_1 , на посаді начальника відділу поліції №2 Хмельницького районного управління поліції ГУНП.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.
Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року скасовано рішення суду першої інстанції та відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .
На адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року у справі №260/5674/22.
Верховний  Суд ухвалою від 01 липня 2024 року залишив без руху касаційну скаргу скаржника, надавши строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення її недоліків  надання до суду уточненої касаційної, в якій навести передбачені частиною четвертою статті 328 КАС України підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку.
09 липня 2024 року на електронну адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга в новій редакції, яка підписана кваліфікованим електронним підписом представника ОСОБА_1 - адвоката Ільчука Іллі Михайловича.
Перевіряючи уточнену касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку про наявність підстав для її повернення без розгляду з огляду на таке.
Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (тут і далі по тексту - КАС України в редакції від 04 листопада 2023 року) документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до частин першої, четвертої, дванадцятої статті 18 КАС України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. 
Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система підлягає захисту із застосуванням комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю
За правилом частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.
Згідно з абзацом другим частини восьмої статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відтак процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС.
Своєю чергою відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини першої  розділу VІІ «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України  до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, відповідно до пункту 2 якого це Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).
04 вересня 2021 року в газеті «Голос України» опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.
Вища рада правосуддя повідомила, що з початком функціонування підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку, зазнає змін, зокрема, порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5 підпункту 15 пункту 1  розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.
Також повідомлено, що такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.
З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.
Разом з тим, відповідно до пункту 120 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.
Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням (https://cabinet.court.gov.ua), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет»
Судом встановлено, що касаційну скаргу у новій редакції надіслано не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а на електронну адресу Верховного Суду та підписано кваліфікованим електронним підписом представника позивача - адвоката Ільчука Іллі Михайловича, про що свідчить протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису.
Разом з тим, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що уточнену касаційну скаргу у цій справі подано адвокатом, який в силу приписів статті 18 КАС України зобов`язаний зареєструвати офіційну електронну адресу в ЄСІТС в обов`язковому порядку та подавати процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Наведене дає підстави стверджувати, що представник позивача - адвокат Ільчук Ілля Михайлович використав спосіб звернення до Верховного Суду із уточненою касаційною скаргою, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Відповідно до частини другої статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
За наведених обставин, подану представником ОСОБА_1 - адвокатом Ільчуком Іллею Михайловичем уточнену касаційну скаргу на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року у справі № 260/5674/22, необхідно залишити без розгляду.
Керуючись частиною другою статті 167 КАС України,
У Х В А Л И В:
1. Уточнену касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Ільчука Іллі Михайловича на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 квітня 2024 року у справі № 260/5674/22 повернути без розгляду.
2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук
Ж.М. Мельник-Томенко 
 Н.М. Мартинюк ,
Судді Верховного Суду