ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1048/24	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №705/2159/19 Категорія: на ухвалу    	ОСОБА_1  	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       24 липня 2024 року                                                                                                   м. Черкаси   

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач	Фетісова Т.Л. 	
судді	Новіков О.М., Сіренко Ю.В.	

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу позивача на ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 14.05.2024 про відмову у виправленні описки (повний текст складено 14.05.2024, суддя в суді першої інстанції Сивокінь С.С.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» про стягнення заробітної плати за два дні додаткової відпустки в зв`язку з навчанням, визнання незаконними та скасування наказів від 26.04.2019 № 16 «Про зміни до штатного розпису, скорочення чисельності працівників» та від 03.07.2019 № 25 «Про припинення трудового договору (контракту)», визнання протиправним звільнення та поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в :

у провадженні Шполянського районного суду перебуває вказана вище цивільна справа.
20.12.2023 (документ сформований в системі «Електронний суд» 19.12.2023) позивач подала заяву про виправлення описки у судовому рішенні, вказуючи про те, що в тексті ухвали від 18.12.2023 допущені орфографічні описки щодо слів «позивач» та «направлення», а саме вказано «позивача» та «наплавлення». Просила виправити описку в описовій частині ухвали суду від 18.12.2023, а саме: замість - «у судове засідання не з`явилися позивача та її представник» вказати - «у судове засідання Позивач ОСОБА_2 та Представник Позивача ОСОБА_3 з`явились, шляхом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з приміщення Уманського міськрайонного суду Черкаської області. А також замість – «15.12.2023 позивачем ОСОБА_2 подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи в якому позивач просить суд вирішити питання щодо наплавлення цивільної справи №705/2159/19 до Верховного Суду у відповідності до п.15.9 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України та перенести судове засідання у зв`язку з витребуванням Верховним Судом усіх матеріалів справи. 18.12.2023 представником позивача ОСОБА_3 подано суду клопотання про відкладення розгляду справи» вказати – «15.12.2023 позивачем ОСОБА_2 подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи в якому позивач просить суд вирішити питання щодо направлення цивільної справи №705/2159/19 до Верховного Суду у відповідності до п.15.9 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України та перенести судове засідання у зв`язку з витребуванням Верховним Судом усіх матеріалів справи. 18.12.2023 представником позивача ОСОБА_3 подано суду клопотання про відкладення розгляду справи».
Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 14.05.2024 відмовлено у задоволенні вказаної заяви позивача про виправлення описки з посиланням на те, що позивач просить змінити зміст ухвали суду, а саме замість «у судове засідання не з`явилися позивач та її представник» вказати «у судове засідання Позивач ОСОБА_2 та Представник Позивача ОСОБА_3 з`явились, шляхом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з приміщення Уманського міськрайонного суду Черкаської області», що нормами процесуального законодавства України саме у спосіб виправлення описки не передбачено.
Також вимога позивача про необхідність виправлення описки, а саме букви «а» в слові позивач та букви «л» в слові направлення не може бути задоволена, оскільки не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття, як у даному випадку.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, позивач 17.05.2024 (сформована в системі «Електронний суд» 16.05.2024) подала апеляційну скаргу в якій, посилаючись на незаконність та необґрунтованість ухвали, просить її скасувати та новим рішенням виправити описку – замість «У судове засідання не з`явилися позивача та її представник» внести виправлення– «У судове засідання Позивач ОСОБА_2 та Представник Позивача ОСОБА_3 з`явилась, шляхом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з приміщення Уманського міськрайонного суду Черкаської області».
В обґрунтування вказано на те, що 18.12.2023 о 10:57 год. позивач та її представник прибули до приміщення Уманського міськрайонного суду для участі в судовому засідання в режимі відеоконференції, що підтверджено записом №23009 в журналі відвідувачів Уманського міськрайонного суду Черкаської області, відповіддю ТУ ССО у Черкаській області від 21.12.2023 та фотографією телевізора зі залу №1 Уманського міськрайонного суду від 18.12.2023, зроблену об 11:14 год.
У зв`язку із запізненням Шполянського районного суду у заброньований для відеоконференції час, службовою особою суду ОСОБА_4 повідомлено секретаря с/з О.Шпицю про те, що на прохання ВС КАС необхідно налаштувати наступну відеоконференцію. На що секрктар с/з ОСОБА_5 не заперечувала та повідомила, що суд вийде у відеоконференцію пізніше. По завершенню відеоконференції з ВС КАС за участі ОСОБА_6 та її представника ОСОБА_7 районний суд на зв`язок не вийшов.
Отже суд першої інстанції необґрунтовано вказав про те, що позивач та її представник не брали участі у судовому засіданні у справі.
Відзиву на вказану апеляційну скаргу не надходило. 
За правилами ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. У даному випадку оскаржується ухвала про відмову у внесенні виправлень у судове рішення, яка зазначена в пункті 19 частини першої статті 353 ЦПК України. За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.
В ухвалі Шполянського районного суду від 18.12.2023 у даній справі вказано, що у судове засідання позивач та її представник не з`явилися.
При цьому у протоколі судового засідання в режимі відеоконференції від 18.12.2023 (т.13 а.с.6-8) вказано, що Уманський міськрайонний суд зал №1 – користувач відмовився брати участь у відеоконференції, так як усі учасники процесу не з`явилися, відповідно, фіксування технічними засобами і не здійснювалося.
Скаржник у апеляційній скарзі стверджує про те, що вказівка суду першої інстанції про не участь позивача та її представника у судовому засіданні є опискою, адже для участі у розгляді справи в режимі відеоконференції позивач та її представник до Уманського міськрайонного суду прибули, а судове засідання за їх участі не відбулося внаслідок невчасного початку розгляду справи Шполянським районним судом та проведенням через це відеоконференції з ВС КАС за участі ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 у цей же час.
Надаючи оцінку таким доводам скаржника, апеляційний суд враховує таке.
Відповідно до положень ч.1 ст.269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. 
ВП ВС у постанові від 11.01.2022 у справі №921/730/13-г/3 вказала на те, що правила статті процесуального законодавства, яка регламентує виправлення описок, передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат і строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання.  
Верховний Суд у справі № 905/2135/19 зазначив, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).
Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Враховуючи викладене вище правове регулювання вирішення питання про внесення виправлень у судове рішення, проаналізувавши зміст заяви про виправлення описки, апеляційний суд прийшов до висновку про правильність відхилення її вимог згідно оскарженої ухвали суду першої інстанції.
Так фактично позивач просить внести виправлення у зміст судового рішення у спосіб виправлення описки, що не передбачено нормами процесуального законодавства. 
При цьому зазначення судом про нез`явлення позивача та її представника у судове засідання не є опискою, яку можна замінити на протилежне твердження, адже це є зміною встановлених судом в ухвалі від 18.12.2023 обставин на інші – протилежні за змістом.
Крім того, неявка позивача у судове засідання Шполянського районного суду 18.12.2023 зафіксована у протоколі судового засідання в режимі відеоконференції від 18.12.2023 (т.13 а.с.6-8), який додатково підтверджує відсутність описки, про яку доводить скаржник у справі.
Доповнення судом у зміст рішення причин неявки сторін - є внесення змін до такого судового рішення, що суперечить вимогам закону, відповідно, за своєю юридичною природою не є виправленням описки.
Отже вимоги заяви представника відповідача про виправлення описки мають бути відхилені, про що вірно вказав суд першої інстанції в оскарженій ухвалі. 
Апеляційний суд оцінює критично посилання скаржника у поданій апеляційній скарзі на те, що вона та її представник не змогли взяти участь у проведенні відеоконференції у справі внаслідок запізнення Шполянського районного суду в початку розгляду справи та послідуючої участі ОСОБА_6 та її представника ОСОБА_7 у цей же час у відеоконференції з ВС КАС, адже зазначені обставини не доводять те, що у судовому засіданні Шполянського районного суду 18.12.2023 позивач та її представник фактично брали участь.
Інших доводів, які б свідчили про те, що оскаржена ухвала суду першої інстанції про відмову у виправленні описки прийнята з порушенням норм процесуального чи матеріального права, апеляційна скарга позивача не містить.
Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 14.05.2024 про відмову у виправленні описки у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу позивача – без задоволення.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 

п о с т а н о в и в  :

апеляційну скаргу – відхилити.
Ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 14.05.2024 про відмову у виправленні описки у даній цивільній справі – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття, подальшому провадженню не перешкоджає та касаційному оскарженню не підлягає. 
       Повну постанову складено 24.07.2024.

Суддя-доповідач                 

Судді