Справа № 991/6292/24
Провадження 1-кс/991/6326/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 серпня 2024 року                                                                        м.Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_4 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 62019000000001257 від 08.08.2019,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про зміну запобіжного заходу у вигляді застави, застосованого до підозрюваного у кримінальному провадженні № 62019000000001257 від 08.08.2019 р. (далі – Кримінальне провадження), шляхом зменшення розміру застави (далі - Клопотання).
Клопотання мотивовано тим, що ухвалою слідчого судді від 26.09.2023, якою продовжено строк тримання під вартою підозрюваного до 24.11.2023, визначено альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 8 000 000 грн., яка була внесена за підозрюваного 06.11.2023, у зв`язку з чим останнього було звільнено з-під варти і він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави у вказаному розмірі та на якого покладено ряд додаткових процесуальних обов`язків, строк дії яких наразі визначений до 05.09.2024. На думку сторони захисту застава у розмірі 8 000 000 грн. підлягає зміні шляхом зменшення розміру застави та визначення застави у розмірі 805 200 грн. з огляду на (1) те, що досудове розслідування у Кримінальному провадженні завершено 10.10.2023, триває ознайомлення сторін з матеріалами Кримінального провадження у порядку ст. 290 КПК України, що свідчить про відсутність ризику знищення, приховування або спотворення підозрюваним речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, що є новою обставиною, (2) тривалість застосування застави у розмірі 8 000 000 грн. (8 місяців), скрутний фінансовий стан підозрюваного, незадовільний стан його здоров`я (наявність ряду захворювань), те, що заставодавцем є третя особа.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 підтримали Клопотання та просили Клопотання задовольнити у повному обсязі. Зазначили, що підозрюваний характеризується належною процесуальною поведінкою під час виконання обов`язків, у володінні підозрюваного станом на 2024 рік немає жодного майна, окрім причепу, гідроцикла, що зі свого боку перебуває під арештом, діючий розмір застави є надмірним для підозрюваного, останній розлучений, все майно наразі перебуває у володінні його колишньої дружини, а сам підозрюваний проживає у орендованій квартирі з іншою жінкою за рахунок останньої, що підтверджено договором оренди. Підозрюваний також вказав, що перебування у статусі підозрюваного заважає йому працевлаштуватися, заставу за нього було внесено третіми особами, яким наразі необхідно повернути відповідні кошти.
У судовому засіданні прокурор  ОСОБА_3  заперечував проти доводів Клопотання, просив у задоволенні Клопотання відмовити з огляду на продовження існування двох ризиків -  ризику переховування від органу досудового розслідування та суду, а також ризику впливу на свідків та підозрюваних. Зазначив, що майновий стан підозрюваного вже неодноразово досліджувався судом під час розгляду клопотань, пов`язаних із застосованим відносно підозрюваного запобіжним заходом, наразі відсутні підтверджені відомості про зміни його майнового стану. Вказав, що стороною захисту не зазначено нових обставин як підстава для зміни запобіжного заходу. 
Заслухавши думку сторін Кримінального провадження, дослідивши Клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Так, дана стаття надає підозрюваному можливість подати клопотання про зміну застосованого запобіжного заходу на інший, більш м`який запобіжний захід, або про скасування чи зміну процесуальних обов`язків, які на нього покладені ухвалою слідчого судді, суду у відповідності до положень ч. 5 ст. 194 КПК України, або про зміну способу їх виконання. 
За ч. 4 ст. 201 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3)недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури – процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні, у рамках якого 21.12.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.27 ч.3 ст.28 ч.3 ст.358, ч.3 ст.27 ч.3 ст.28 ч.4 ст.358, ч.3 ст.369 КК України.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 04.01.2023 у справі № 991/6656/22 відносно підозрюваної ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 21.02.2023 включно, із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 40 260 000 грн. та покладенням додаткових процесуальних обов`язків. Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 17.01.2023 вищевказану ухвалу залишено без змін. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.02.2023 р. продовжено строк досудового розслідування у Кримінальному провадженні до 6 місяців, тобто до 21.06.2023 р.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 21.02.2023 у справі № 991/1329/23 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 21.04.2023 із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 40 260 000 грн. та покладенням додаткових процесуальних обов`язків. Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 08.03.2023 вищевказану ухвалу залишено без змін.
12 квітня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та повідомлено про нову підозру у вчиненні злочинів передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3, 4 ст. 358, ч. 3 ст. 369 КК України.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 19.04.2023 у справі № 991/3141/23 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 17 червня 2023 року включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 32 208 000 грн. та покладенням додаткових процесуальних обов`язків. Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 01.05.2023 вищевказану ухвалу залишено без змін.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 12.06.2023 у справі № 991/4842/23 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 10 серпня 2023 року включно із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 16 104 000 грн. та покладенням додаткових процесуальних обов`язків. Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 07.07.2023 вищевказану ухвалу залишено без змін.
Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 15.06.2023 у справі № 991/5057/23 продовжено строк досудового розслідування у Кримінальному провадженні до десяти місяців, тобто, до 21.10.2023 включно.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.08.2023 у справі № 991/6814/23 продовжено підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 02 жовтня 2023 року із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 16 104 000 грн. та покладенням додаткових процесуальних обов`язків. Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 15.08.2023 вищевказану ухвалу в частині визначення підозрюваному розміру застави скасовано та постановлено нову ухвалу, якою альтернативний запобіжний захід у вигляді застави визначено у розмірі 10 000 000 грн. В іншій частині ухвалу слідчого судді залишено без змін.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.09.2023 у справі № 991/8344/23, яка залишена без змін ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 02.10.2023, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 продовжено до 24.11.2023 із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 8 000 000 грн з покладенням на підозрюваного обов`язків.
3 жовтня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочинів передбачених ч. 5 ст. 191, ч.3 ст.27 ч.2 ст.358, ч.3 ст.27 ч.4 ст. 358, ч. 3 ст. 369 КК України (далі – Повідомлення про підозру).
06.11.2023 ОСОБА_5 звільнено з-під варти у зв`язку з внесенням застави. Отже, ОСОБА_5 вважається таким, відносно якого застосовано запобіжний захід у виді застави у розмірі 8 000 000 грн. та діють покладені ухвалою додаткові процесуальні обов`язки, які у подальшому неодноразово продовжувалися, останній раз було продовжено до 05.09.2024.
10.10.2023 прокурором ОСОБА_6 визнано зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акту та прийнято рішення про завершення досудового розслідування, надано детективу ОСОБА_7 доручення повідомити сторону захисту про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування у Кримінальному провадженні в порядку ст. 290 КПК України.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та обґрунтованість підозри.
Згідно викладених у Повідомленні про підозру обставини ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні наступних кримінальних правопорушень.
ОСОБА_5 , діючи умисно, утворивши організовану групу та діючи в ній як співорганізатор, забезпечуючи фінансування кримінально протиправної діяльності вказаної організованої групи, реалізував спільно розроблений з її учасниками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 єдиний злочинний план, організувавши вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які за пособництва ОСОБА_13 , зловживаючи своїм службовим становищем вчинили дії спрямовані на заволодіння чужим майном Правом вимоги на користь учасників організованої групи, шляхом реалізації Прав вимоги за заниженою ціною, заподіявши майнової шкоди ПАТ «Укрінбанк» в особливо великому розмірі в загальній сумі 160 868 000 грн. Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
Крім того, ОСОБА_5 , діючи у складі організованої групи разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , в період з 26.03.2019 по 03.05.2019, організував вчинення ОСОБА_14 підроблення офіційного документу, який складається та видається оцінювачем, а саме: Висновку про вартість ТОВ «Експертно-технічний центр «СТАТУС» із завідомо неправдивими відомостями щодо ринкової вартості Прав вимоги 16 500 000 грн станом на 22.04.2019. Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.2 ст. 358 КК України.
Разом з тим,  ОСОБА_5 , діючи у складі організованої групи разом з ОСОБА_8  та ОСОБА_9 , 3 травня 2019 року, у невстановлений досудовим розслідуванням час, організував використання  ОСОБА_8  завідомо підробленого офіційного документа, який складається та видається оцінювачем, а саме: Висновку про вартість ТОВ «Експертно-технічний центр «СТАТУС» із завідомо неправдивими відомостями щодо ринкової вартості Прав вимоги 16 500 000 грн станом на 22.04.2019 – шляхом надсилання його до ДП «СЕТАМ». Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27 ч.4 ст. 358 КК України.
Крім цього, ОСОБА_5 , діючи умисно, за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , в період з 17.12.2018 по 06.06.2019, через ОСОБА_8 неодноразово надавав неправомірну вигоду ОСОБА_9 в загальній сумі 32 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу Національного банку України становило 880 625,16 грн, за вчинення ОСОБА_9 дій з використанням свого службового становища, що полягало у використанні повноважень слідчого у кримінальному провадженні № 22018000000000303 від 08.10.2018 спрямовані на забезпечення накладення арешту на Права вимоги, забезпечення їх передачі до управління АРМА, та забезпечення зняття арешту на них з метою скасування або припинення обтяжень визначених іпотечними договорами та договорами поруки Прав вимоги, а також з метою подальшого їх продажу на підконтрольну ОСОБА_5 та ОСОБА_8 юридичну особу (фінансову установу).
Крім того,  ОСОБА_5 , діючи умисно, за попередньою змовою з  ОСОБА_8  та ОСОБА_9 , в період з 05.07.2019 по 06.08.2019, через ОСОБА_8  повторно надав неправомірну вигоду  ОСОБА_9  у вигляді нерухомого майна – нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , вартістю 916 000 грн., за вчинені  ОСОБА_9  дії з використанням свого службового становища, що полягало у використанні повноважень слідчого у кримінальному провадженні № 22018000000000303 від 08.10.2018 спрямовані на забезпечення накладення арешту на Права вимоги, забезпечення їх передачі до управління АРМА, та забезпечення зняття арешту на них з метою скасування або припинення обтяжень визначених іпотечними договорами та договорами поруки Прав вимоги, а також з метою подальшого їх продажу на підконтрольну ОСОБА_5  та ОСОБА_8  юридичну особу (фінансову установу). Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Отже, ОСОБА_5 підозрюється, зокрема, у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину (ч. 5 ст. 191 КК України), тяжкого корупційного злочину (ч. 3 ст. 369 КК України).
Обґрунтованість підозри щодо вчинення  ОСОБА_5  інкримінованого йому кримінального правопорушення неодноразово перевірялася слідчим суддею та колегією суддів апеляційної інстанції під час вирішення питання про застосування відносно останнього запобіжного заходу у виді тримання під вартою / продовження строку дії відповідного запобіжного заходу, що відображено у відповідних вищеперерахованих судових рішеннях, та за результатом такої перевірки встановлено, що встановлені органом досудового розслідування обставини у сукупності з наявними у матеріалах Кримінального провадження доказами свідчать про обґрунтованість версії органу досудового розслідування щодо причетності ОСОБА_5 до інкримінованих йому кримінальних правопорушень.
Разом з цим, сторона захисту не посилалася на наявність нових обставин, які б спростовували версію органу досудового розслідування щодо причетності ОСОБА_5 до інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Щодо встановлених ризиків у відповідності до ч.1 ст. 177 КПК України.
У ході розгляду питання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 та визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 8 000 000 грн. (ухвала слідчого судді від 26.09.2023 у справі № 991/8344/23, яка залишена без змін ухвалою Апеляційної палати ВАКС від 02.10.2023), а також під час подальшого неодноразового розгляду клопотань про продовження строку дії процесуальних обов`язків стосовно ОСОБА_5 . слідчий суддя, з урахуванням обставин кримінального провадження, тяжкості можливого покарання, особистих обставин підозрюваного, встановлену законом процедуру допиту свідків, вагомість показань учасників провадження, встановив доведеність продовження існування двох ризиків – ризику переховування від органу слідства та суду, а також ризику впливу на свідків та підозрюваних. 
Так, ризик переховування від органу досудового розслідування/суду продовжує існувати, є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання ( злочин за ч. 5 ст. 191 КК України передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, злочин за ч. 3 ст. 369 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої). Покарання, зокрема, у вигляді позбавлення волі на значний строк, яке може бути призначене відносно ОСОБА_5 у випадку направлення обвинувального акту до суду та визнання його винуватим у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 369 КК України, особливо сильно підвищує ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду.
Слідчий суддя враховує, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено воєнний стан з 24 лютого 2022 року, який діє по теперішній час. У зв`язку із цим обмежено виїзд з України громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років, а також визначено перелік громадян України чоловічої статі, які відносяться до категорії військовозобов`язаних, що мають можливість виїхати за кордон під час дії воєнного стану.
На час розгляду Клопотання підозрюваному виповнилося 53 роки. Так, у справі відсутні відомості про те, що ОСОБА_5 входить до переліку осіб, які мають право виїжджати закордон в умовах воєнного стану.
Разом з цим, при постановленні вищевказаних ухвал слідчим суддею та колегією суддів апеляційної інстанції з урахуванням матеріалів Кримінального провадження щодо огляду державних реєстрів та інших електронних джерел інформації щодо наявності у ОСОБА_5 , його близьких родичей рухомого та нерухомого майна, доходів, встановлено, що у останнього наявні достатні майнові ресурси для переховування від органу досудового розслідування та суду, у тому числі, на території України.
При цьому, існують достатні підстави вважати, що за час виконання обов`язків народного депутата ОСОБА_5 набув зв`язки у державних, правоохоронних органах, які він може використати з метою нелегального виїзду закордон задля переховування. 
Наведені вище обставини в сукупності дають підстави дійти висновку щодо продовження існування ризику можливого вчинення підозрюваним дій, направлених на переховування від органу досудового розслідування та суду.
З огляду на положення ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст.224 КПК України, ч.4 ст. 95 КПК України ризик впливу на свідків, інших підозрюваних існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом.
Вказаний ризик продовжує існувати та обумовлений тим, що ряд підозрюваних та свідків є: 1) колишніми та чинними працівниками, керівниками, учасниками, кінцевими бенефіціарними власниками підприємств, фактичним власником та керівником яких є ОСОБА_5 ; 2) колишніми помічниками ОСОБА_5 як народного депутата; 3) колишніми та чинними працівниками АРМА та ДП «Сетам», які забезпечували проведення електронних торгів та реалізацію Права вимоги, яке врешті було продано на користь підконтрольній організованій юридичній особі; 4) колишніми та чинними керівниками, учасниками, кінцевими бенефіціарними власниками підприємств, які брали участь у електронних торгах та подальшому набутті Права вимоги, які в свою чергу за версією слідства залучались учасниками організованої групи; 5) оцінювачами, які були залучені до вчинення злочину учасниками організованої групи.
При цьому, слідчий суддя враховує роль підозрюваного в інкримінованих йому злочинах, зокрема, вчинення ним злочину за статтею 369 КК України щодо надання неправомірної вигоди іншому співучаснику злочину за статтею 191 КК України, обізнаність підозрюваного з вже наданими у Кримінальному провадженні свідками показаннями, встановлені в ході досудового розслідування обставини, які свідчать про здійснення ОСОБА_5 та за його вказівкою іншою підозрюваною ОСОБА_8 витрат на неправомірну вигоду (введення «чорної» бухгалтерії), обставини Кримінального провадження щодо підкупу оцінювачів.
З огляду на викладені обставини наявні обґрунтовані підстави вважати, що ОСОБА_5 , маючи зв`язки у державних, правоохоронних органах, наділений потенційною можливістю як самостійно, так і через інших осіб, впливати на свідків у Кримінальному провадженні, інших підозрюваних з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.
За такого, ризик незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у Кримінальному провадженні продовжує існувати.
Сторона захисту не навела достатніх доводів на спростування вищевказаних ризиків, не надала доказів на підтвердження суттєвого зменшення встановлених ризиків. 
У Клопотанні сторона захисту вказує, що досудове розслідування у Кримінальному провадженні завершено 10.10.2023, триває ознайомлення сторін з матеріалами Кримінального провадження у порядку ст. 290 КПК України, що свідчить про відсутність ризику знищення, приховування або спотворення підозрюваним речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, що є новою обставиною, яка свідчить про наявність підстав для зменшення ОСОБА_5 розміру застави.
Разом з цим, 04.01.2023 під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного слідчим суддею було встановлено відсутність ризику знищення, приховування або спотворення підозрюваним речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, з чим погодилася і колегія суддів АП ВАКС в ухвалі від 17.01.2023, яка також стороною захисту долучена до матеріалів Клопотання. У подальшому, під час розгляду клопотань про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків існування вказаного ризику також не було встановлено слідчим суддею, про що також, зокрема, свідчить долучена стороною захисту ухвала слідчого судді від 05.07.2024 у справі № 991/5729/24 про продовження строку дії покладених на підозрюваного обов`язків до 05.09.2024. Також, в численних ухвалах за результатом розгляду клопотань сторони захисту про зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 слідчий суддя зазначав про наявність лише двох ризиків (переховування від органу досудового розслідування та суду, вплив на свідків, інших підозрюваних у кримінальному провадженні). За такого, посилання на відсутність вказаного ризику як на нову обставину, яка свідчить про наявність підстав для зменшення ОСОБА_5 розміру застави, є безпідставним та необґрунтованим.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу 
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).
Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука.
Відносно підозрюваного наразі діє запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 8 000 000 грн. з покладанням додаткових процесуальних обов`язків строком до 05.08.2024.
Враховуючи обставини Кримінального провадження, специфіку кримінальних правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_5 , роль підозрюваного у їх вчиненні, слідчий суддя дійшов висновку, що більш м`які запобіжні заходи, ніж застава, не здатні запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 у Кримінальному провадженні. При цьому, стороною захисту не зазначено обставин та не надано доказів на спростування відповідного висновку.

Щодо розміру визначеної застави.
Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 5 статті 182 КПК).
З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначенні розміру застави, слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; встановлені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, шкода, завдана кримінальним правопорушенням.
Отже, розмір застави визначається шляхом оцінки всіх перелічених обставин в їх сукупності.
Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина 4 статті 182 КПК України).
Відтак, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для підозрюваного та призводить до неможливості виконання застави.
Так, слідчим суддею встановлено обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри та наявність ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, підозрюваних у Кримінальному провадженні. 
Метою застосування запобіжного заходу у виді застави у розмірі 8 000 000 грн. є саме забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків у відповідності до положень ст. 42 КПК України, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні.
У даному випадку йде мова про забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка набула певного процесуального статусу у кримінальному провадженні, - підозрюваного ОСОБА_5 .
Постановляючи ухвалу від 26.09.2023 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 до 24.11.2023 включно, та визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави саме у розмірі 8 000 000 грн., яка колегією суддів АП ВАКС залишена без змін, слідчий суддя виходив з характеру та специфіки злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , зокрема, особливо тяжкого корупційного злочину, обставин кримінального правопорушення, які на даний час відповідають стандарту доведення «обґрунтована підозра» (вчинення організованою групою за участі народного депутата України, службових осіб правоохоронного органу, АРМА, ДП «Сетам»), встановлених ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків, підозрюваних у Кримінальному провадженні, ролі підозрюваного у його вчиненні, індивідуальних особливостей підозрюваного, майнового стану підозрюваного та його близьких осіб (дружини та пасинка), завданої злочином шкоду, а також врахував те, що з часом вищевстановлені ризики зменшуються, однак продовжують існувати.
Так, слідчим суддею майновий стан підозрюваного визначався з урахуванням таких відомостей: підозрюваним за 2019 рік задекларовані готівка у сумі 2 млн доларів США, 10 млн грн, 6 дороговартісних годинників, 3 одиниці дороговартісної зброї, гідроцикл, земельну ділянку площею 1200 кв.м та садовий будинок у Київській області; а також наявні у дружини готівкові кошти у розмірі 300 тис доларів США, 3 млн грн, на банківських рахунках – 429 тис грн., 6,5 млн грн доходу, 5 ювелірних виробів, корпоративні права у двох ТОВ. Підозрюваний фактично володів у 2016-2019 роках яхтою (вартість станом на 2016 рік в діапазоні 520 000 – 890 000 доларів США) та гвинтокрилом (вартість близько 250 000 доларів США). Дружина підозрюваного – ОСОБА_15 під час шлюбу протягом 2013–2021 років набула у власність: нежитлові приміщення площею 367,5 кв. м у міст Києві, квартири у Києві площею площею АДРЕСА_2 , згодом подарувала їх доньці; два нежитлові приміщення клімат-павільонів у м. Ялта; земельну ділянку, площею 0,12 га у Київській області; 11 дороговартісних автомобілів, право власності на які було згодом припинено. Доходи ОСОБА_15 за 2020-2021 роки становили близько 9,5 млн грн. Пасинок ОСОБА_5 – ОСОБА_16 протягом 2013-2022 років набув право власності та продав 12 нежитлових приміщень загальною площею 643,9 кв. м, квартиру площею 83,7 кв. м в АДРЕСА_3 ; квартиру у АДРЕСА_4 (згодом подарував дочці підозрюваного – ОСОБА_17 ), 10 дороговартісних автомобілів (згодом відчужив), в 2016 був кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «Мисливсько-рибальський клуб «Ярик», за яким зареєстрований готель, побутові та господарські споруди, єгерська, конюшня, навіси, вольєр, загальною площею 1 649,6 кв. м.
Доказів втрати вказаного майна підозрюваним / грошових коштів, отриманих як дохід від відчуження підозрюваним або його найближчими родичами відповідних активів, стороною захисту не надано.
У Клопотанні сторона захисту просить змінити визначений ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави у розмірі 8 000 000 грн. шляхом зменшення розміру застави до 805 200 грн., посилаючись також і на тривалість застосування застави у вказаному розмірі (8 місяців), скрутний фінансовий стан підозрюваного, перебування всього майна у володінні його колишньої дружини, з якою розірвано шлюб у 2022 році, незадовільний стан його здоров`я (наявність ряду захворювань), відсутність можливості працевлаштування у зв`язку із перебуванням у статусі підозрюваного, на те, що заставодавцями є треті особи, яким наразі необхідно повернути відповідні кошти.
За ч. 1, ч. 3 чт. 368 Цивільного кодексу України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 60 Сімейного кодексу України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).
Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя (ч. 2 ст. 60 СК України).
Об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту (ч. 1 ст. 61 СК України).
З огляду на викладене, набуте ОСОБА_15 за час шлюбу вищевказане майно/інші активи також належить і підозрюваному на праві спільної сумісної власності.
Надане стороною захисту рішення суду про розірвання шлюбу з ЄДРСР слідчим суддею не береться до уваги, оскільки у ньому зазначено ОСОБА 1, ОСОБА 2, що позбавляє слідчого судді можливості встановити чи дійсно між ОСОБА_5 та ОСОБА_15 шлюб було розірвано.
При цьому, факт розірвання шлюбу не свідчить про відсутність у ОСОБА_5 прав на майно, яке набуте за час шлюбу ОСОБА_15 та належить йому на праві спільної сумісної власності.
Разом з цим, зазначаючи про перебування усього майна у володінні колишньої дружини підозрюваного, сторона захисту не надала належних доказів на підтвердження відповідної обставини (договір / рішення суду щодо поділу майна подружжя тощо).
Посилаючись на скрутний фінансовий стан підозрюваного, сторона захисту вказує, що останній наразі проживає у орендованій квартирі зі своєю співмешканкою, на утриманні якої він фактично перебуває, та надає на підтвердження своїх доводів договір оренди приміщення від 10.07.2024. Разом з цим, до Клопотання не додано жодних доказів на підтвердження того, яким чином вказані у договорі особи стосуються ОСОБА_5 і як він з ними пов`язаний, відсутні докази на підтвердження того, що він перебуває у них чи будь-кого на утриманні.
Крім того, у матеріалах Клопотання відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_5 було відмовлено у працевлаштуванні з підстав перебування у статусі підозрюваного, як і не надано стороною захисту доказів на підтвердження того, що незадовільний стан здоров`я підозрюваного перешкоджає останньому працювати, а тому відповідні доводи є необґрунтованими. 
Відповідні обставини не свідчать про наявність підстав для зменшення розміру застави з урахуванням того, що для зміни запобіжного заходу вирішальним є наявність ризику переховування від органу досудового розслідування та суду, який за встановлених обставин наразі продовжує існувати.
При цьому, належна процесуальна поведінка підозрюваного, на яку посилається сторона захисту, не свідчить про відсутність встановлених ризиків, а навпаки вказує на те, що застосований запобіжний захід у вигляді застави у визначеному розмірі є таким, що достатньою мірою гарантує належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 у Кримінальному провадженні з урахуванням продовження існування встановлених слідчим суддею ризиків.
У зв`язку із застосуванням відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави заставодавцями була внесена застава за підозрюваного у розмірі 8 000 000 грн. Факт внесення застави свідчить про наявність достатніх підстав вважати, що вказані особи усвідомлювали наслідки прийнятого ними рішення щодо внесення саме такої суми застави за підозрюваного, зокрема, і те, що відповідна сума застави буде зберігатися на державному рахунку до моменту припинення дії такого запобіжного заходу, здійснювали такі дії добровільно та самостійно. При цьому, заставодавці усвідомлювали, що у ОСОБА_5 відсутня можливість самостійно повернути їм вказані грошові кошти, що підозрюваний підтвердив у судовому засіданні. 
Посилання наразі на існування потреби у поверненні грошових коштів відповідним особам через сплив значного часу як на обставину, яка обумовлює необхідність зменшення розміру застави, не береться слідчим суддею до уваги, оскільки у відповідності до положень КПК України при вирішенні питання про зменшення розміру застави (як зміна запобіжного заходу) слідчий суддя має встановити обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, та саме наявність/відсутність цих обставин впливає на те, чи будуть існувати підстави для зміни запобіжного заходу. Необхідність повернення заставодавцям грошових коштів, внесених в якості застави, не є підставою для її зменшення.
Будь-яких суттєвих доказів на спростування встановлених обставин, які були підставою для визначення відповідного розміру застави (8 000 000 грн.) стороною захисту не надано. За такого, відсутні підстави для зменшення встановленого розміру застави до 805 200 грн.
За встановлених обставин наразі застава саме у такому розмірі (8 000 000 грн.) забезпечує виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та зменшує до мінімуму вищевказані ризики, що не буде забезпечено у випадку зменшення визначеного розміру застави.
З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення Клопотання. 
Керуючись статтями 177, 178, 201, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ                         ОСОБА_18