ПОСТАНОВА
іменем України

06 серпня 2024 року 	 	справа 160/33118/23	

                              Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
                                        головуючий суддя  Суховаров А.В. 
                                                   судді  Круговий О.О., Шлай А.В.,     
розглянувши у письмовому провадженні в м.Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.02.2024 (суддя Кадникова Г.В.) про повернення позовної заяви  ОСОБА_1  до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області про стягнення суддівської винагороди

ВСТАНОВИВ:

           ОСОБА_1 18.12.2023 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, в якій просить стягнути суддівську винагороду, компенсацію за невикористану відпустку, середній заробіток за порушення строку розрахунку при звільненні.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.12.2023 позовна заява залишалась без руху. Недоліками позовної заяви визнано те, що не зазначено про вжиття заходів досудового врегулювання спору, про наявність оригіналів документів; не доданий документ що підтверджує адміністративно-процесуальну дієздатність; не надані докази надсилання позовної заяви з доданими документами іншим учасникам; не зазначено про причину пропущення тримісячного строку звернення, передбаченого частиною 2 статті 233 КЗпП України. Позивачці надавалось десять днів для усунення недоліків. 
           ОСОБА_1 07.01.2024 подана уточнена позовна заява, в якій зазначено що заходи досудового врегулювання спору не вживались, повідомлено про наявність оригіналів документів; надані докази надсилання позовної заяви з доданими документами іншим учасникам; наведено обгрунтування строків подачі позовної заяви.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.02.2024 додатково надано десять днів для подання документу що підтверджує адміністративно-процесуальну дієздатність.
           ОСОБА_1 27.02.2024 подала заяву про відвід судді ОСОБА_2 оскільки вона створює штучні перешкоди у доступі до суду. Зокрема посилається на постанову Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №160/710/21, де вказано що нормами КАС України не передбачений обов`язок особи надавати паспорт, а тому для залишення позовної заяви без руху не було підстав.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.02.2024 заява про відвід судді ОСОБА_2 залишена без розгляду.
          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.02.2024 позовна заява повернута в зв`язку з неусуненням недоліків.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвали про повернення позовної заяви. Наполягає на тому, що вона повністю виконала ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Надання разом з позовною заявою паспорта не передбачено статтями 160, 161 КАС України.
          Надаючи оцінку законності оскаржуваної ухвали, колегія суддів виходить з наступного:
Відповідно до частини 2 статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій, бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене, своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод, інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
          Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи, законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених в пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією, бездіяльністю.
          Відповідно до частини 1 статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права і свобод визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. 
Повертаючи позовну заяву лише з тієї причини що позивачкою не наданий паспорт на підтвердження адміністративно-процесуальної дієздатності, окружний суд проявив невиправданий, надмірний формалізм, який явно не узгоджується з принципом верховенства права та заданням адміністративного судочинства, направленого на своєчасне вирішення спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод, інтересів фізичних осіб. Зазначена судом першої інстанції причина повернення позовної заяви ніяким чином не перешкоджає відкриттю провадження у справі. Частина 4 статті 160 КАС України налаштовує адміністративні суди сприяти позивачам в оформленні позовної заяви, а не повертати з формальних причин.
Верховний Суд в постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 звернув увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до неправомірного обмеження права на доступ до суду, гарантованого статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що суд повинен переконатись в тому, що застосовані заходи не обмежують та не знижують можливості доступу до правосуддя таким чином, що порушується сам зміст цього права. Обмеження буде неспівмірним з положенням стаття 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законну мету та якщо не існує розумної співмірності між застосованими заходами і переслідуваною метою (Уейт і Кеннеді проти Німеччини). Право на доступ до суду буде порушеним, коли регулювання не переслідує мету правової безпеки і належного управління правосуддям, а являє собою бар`єр, який перешкоджає особі добитись розгляду по суті своєї справи (Цалкізіс проти Греції). Надмірний формалізм може суперечити практичному та ефективному праву доступу до суду. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду позову по суті (Белеш проти Чехії, Волчлі проти Франції). Є порушенням права на доступ до суду, коли норми не переслідують цілі юридичної визначеності та належного здійснення правосуддя, а утворюють перепону, яка перешкоджає вирішенню справи (Карт проти Туреччини, Есім проти Туреччини, Ефстатіу проти Греції).     
З огляду на викладене, ОСОБА_1 в заяві про відвід судді ОСОБА_2 правильно наголосила що вона створює штучні перешкоди у доступі до суду. 
Взагалі є незрозумілим звідки у суду першої інстанції виникли сумніви в адміністративно-процесуальній дієздатності позивачки. Вона зареєстрована в електронному суді, має свій електронний кабінет, до позову наданий договір з адвокатським бюро та ордер адвоката. Це ще раз свідчить про штучність на надуманість ухвали про повернення позовної заяви. 
Керуючись статтями 241 – 245, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  задовольнити.
Скасувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.02.2024 про повернення позовної заяви.
Направити матеріали за позовом  ОСОБА_1  для вирішення питання щодо можливості відкриття провадження в адміністративній справі до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.   

Постанова набирає законної сили з 06.08.2024 та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів. 

   
                    Головуючий                                                                       А.В. Суховаров 

                               суддя                                                                      О.О. Круговий 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай