ПОСТАНОВА 
Іменем України

24 липня 2024 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 401/2217/23
провадження № 22-ц/4809/1007/24 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Карпенка О. Л., Чельник О. І.,
секретар судового засідання Діманова Н. І.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач – Комунальне водопровідно-каналізаційне підприємство «Водограй»
розглянувши у відкритому судовому засіданні врежимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02 квітня 2024 року в складі головуючого судді Макарової Ю. І.

УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції.
29.06.2023  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунального водопровідно-каналізаційного підприємства «Водограй» (далі КВКП «Водограй»), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог (а.с.21-22), просивзобов`язати провести перерахунок обсягів води згідно лічильників за адресами: АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2 , зобов`язати провести повірку лічильників згідно постанови Кабінету Міністрів № 474.
Позовні вимоги мотивовано тим, що ОСОБА_1 є споживачем послуги з водопостачання та водовідведення, яка надається підприємством відповідача, в квартирах за вищевказаними адресами, оскільки він зареєстрований в квартирі АДРЕСА_3 , а в квартирі АДРЕСА_4 , що належить йому на праві власності, проживає дочка позивача ОСОБА_2 .
У жовтні 2022 року представник відповідача відмовився приймати показання лічильників обліку води, посилаючись на закінчення термінів їх повірки. Обсяги спожитої води нараховуються за нормами споживання. Він звертався до відповідача з відповідною заявою про здійснення перерахування обсягів води згідно лічильників, але йому було відмовлено. 
Виходячи зі змісту ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність», постанови кабінету Міністрів України № 474 від 08.07.2015, ОСОБА_1 просив задовольнити позовні вимоги.        

Рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02 квітня 2024 року відмовлено у задоволенні позову.
Суд вважав встановленим, що позивач є споживачем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення в квартирі АДРЕСА_3 , що не оспорюється відповідачем.
Разом з тим, позивачем не надано будь-яких доказів, що він є споживачем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення в квартирі АДРЕСА_4 , а надані ним копії заяв, адресованих відповідачу щодо оплати послуг, подавались від імені ОСОБА_2 , яка не є учасником даної справи.
З грудня 2017 року повірка та ремонт приладів обліку води, які знаходяться у власності фізичних осіб, здійснюється за кошти споживачів.
Зі змісту пункту 4 Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 22 листопада 2018 року N 315 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 28 грудня 2021 року N 358), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 грудня 2018 р. за N 1502/32954, вбачається, що для розподілу не приймаються показання вузла розподільного обліку, що зняті (надані), починаючи з дати закінчення строку повірки засобу вимірювальної техніки, до дати прийняття на абонентський облік повіреного засобу вимірювальної техніки, що входить до його складу.
Згідно п. 5. Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 липня 2015 р. № 474, на яку посилається позивач у позовних вимогах, передбачено, що порядок проведення періодичної повірки засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, а також норми часу, необхідного для проведення повірки таких засобів, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері метрології та метрологічної діяльності.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, щопорушення прав позивача з боку відповідача відсутні.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу. 
ОСОБА_1 подав до Кропивницького апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права ставить питання про скасування судового рішення і ухвалення нового рішення про задоволення позовних вимог. 
Зазначає, що суд неповно з`ясував усі фактичні обставини справи та не дав належної оцінки наявним у матеріалах справи доказам.
Вказує, що судом не були взяті до уваги відповіді від Обласної військової адміністрації, від Держпродспоживслужби та рішення Верховного Суду України від 26.12.2019 у справі №552/17085/16-ц, де вказано, що справляння плати за нормами споживання за наявності квартирних засобів обліку без урахування їх показань не допускається, а відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки засобів вимірювальної техніки, що є власністю фізичних осіб покладається на об`єкти господарювання. Також у правилах надання послуг з водопостачання ч. 50 п.15 вказано, що у разі укладання індивідуального договору контроль за дотриманням установлених міжповірочних інтервалів вузлів розподільчого обліку лежить на виконавцеві - надавачеві послуг.
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.
КВКП «Водограй» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому ставить питання про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.
Вважає рішення суду законним й обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги безпідставними.
Позиція апеляційного суду.
Відповідно до ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
Заслухавши пояснення позивача, який підтримав доводи апеляційної скарги, представника відповідача ОСОБА_3 , який заперечував проти задоволення скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судове рішення скасуванню.
Встановлені судом першої інстанції неоспорені обставини, а також обставини встановлені апеляційним судом.
Позивач ОСОБА_1 є споживачем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення в квартирі АДРЕСА_3 . 
КВКП «Водограй» надає комунальні послуги з централізованого водопостачання та водовідведення населенню та організаціям селища Власівка (а.с. 37-46, 47).
ОСОБА_1 неодноразово звертався до КВКП «Водограй» щодо перерахунку спожитої послуги з водопостачання в квартирі АДРЕСА_3 (а.с. 4, 23) .
В квартирі АДРЕСА_4 споживачем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення є ОСОБА_2 , що підтверджується долученими до позовної заяви копіями заяв, адресованих відповідачу (а.с. 8, 9-10).
На звернення позивача КВКП «Водограй» надано роз`яснення щодо обов`язку споживача здійснити повірку індивідуального лічильника обліку спожитої холодної води. Повідомлено, що зі змісту пункту 4 Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг: для розподілу не приймаються показання вузла розподільного обліку, що зняті (надані), починаючи з дати закінчення строку повірки засобу вимірювальної техніки, до дати прийняття на абонентський облік повіреного засобу вимірювальної техніки, що входить до його складу. Для вирішення питання щодо перерахунку запропоновано надати свідоцтво про повірку вузла розподільного обліку, що буде підставою для перерахунку спожитої послуги (а.с. 25).
05 серпня 2022 року КВКП «Водограй» повідомило споживачів про публічну пропозицію (оферту) укладення публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або водовідведення (а.с. 65, 66-70) .
Наказами директора КВКП «Водограй» визначено порядок оповіщення споживачів – фізичних осіб (а.с. 75, 76).
Згідно акта про прийняття вузла комерційного обліку на абонентський облік від 29 липня 2022 року КВКП «Водограй» в будинку АДРЕСА_5 встановлено вузол комерційного обліку (а.с. 80, 81).
Мотиви, з яких виходить колегія суддів апеляційного суду.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.
Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).
Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК).
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. 
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (частини друга, четверта статті 77 ЦПК України).
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновком експерта (ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК).
Частиною другою статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з вимогами частини четвертої статті 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю та безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів.
У відповідності до норм статті 17 Закону "Про метрологію та метрологічну діяльність" №1314-VII (в редакції на час виникнення цього спору) законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту.
Перелік категорій законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що підлягають періодичній повірці, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Міжповірочні інтервали законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки за категоріями встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері метрології та метрологічної діяльності.
Порядок встановлення міжповірочних інтервалів визначається Кабінетом Міністрів України.
Суб`єкти господарювання зобов`язані своєчасно з дотриманням встановлених міжповірочних інтервалів подавати законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, на періодичну повірку.
Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки.{Абзац третій частини четвертої статті 17 в редакції Законів № 2119-VIII від 22.06.2017, № 2189-VIII від 09.11.2017}
Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок плати за абонентське обслуговування - за умови укладення індивідуального договору або індивідуального договору з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг відповідно до Закону України "Про житлово-комунальні послуги". У разі укладення колективного договору про надання комунальних послуг, договору про надання комунальних послуг з колективним споживачем або прийняття рішення співвласниками про порядок обслуговування та заміну вузла (вузлів) комерційного обліку відповідно до законодавства періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок співвласників багатоквартирного будинку.{Абзац частини четвертої статті 17 в редакції Закону № 2189-VIII від 09.11.2017; із змінами, внесеними згідно із Законом № 1060-IX від 03.12.2020}
Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено договором.{Абзац частини четвертої статті 17 в редакції Закону № 2189-VIII від 09.11.2017; із змінами, внесеними згідно із Законом № 1060-IX від 03.12.2020}
Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Повірка законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, проводиться:
науковими метрологічними центрами, які мають міжнародно визнані калібрувальні та вимірювальні можливості за відповідними видами та підвидами вимірювань, та/або із застосуванням національних еталонів;
науковими метрологічними центрами, метрологічними центрами та повірочними лабораторіями, уповноваженими на проведення повірки відповідних засобів.
Делегування науковими метрологічними центрами, метрологічними центрами та повірочними лабораторіями, визначеними цією частиною, своїх повноважень щодо проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, іншим особам або залучення ними в будь-який спосіб до цієї діяльності осіб, які не мають відповідних на те повноважень, забороняється.{Частину п`яту статті 17 доповнено абзацом четвертим згідно із Законом № 2740-VIII від 06.06.2019}
Порядок проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, а також норми часу, необхідного для проведення повірки таких засобів, встановлюються нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері метрології та метрологічної діяльності.
Повірка законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, проводиться за методиками повірки, які визначаються нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері метрології та метрологічної діяльності, або національними стандартами.
Відповідно п. 10 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення,затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 липня 2019 р. № 690 ((в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 лютого 2022 р. № 85) визначення кількості та якості (щодо тиску) послуги здійснюється відповідно до умов договору: 1) за показаннями вузла комерційного обліку послуги та іншими засобами вимірювальної техніки - для колективного договору, договору з колективним споживачем, договору з власником (користувачем) будівлі, індивідуального договору; 2) з урахуванням показань вузла (вузлів) розподільного обліку послуги (у разі їх наявності) - для індивідуальних договорів про надання послуг з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем.
Згідно пункту 32 Правил, вартість послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення визначається за обсягом спожитих послуг та встановленими відповідно до законодавства тарифами. Інформування споживачів про намір зміни (коригування) тарифів на послуги з обґрунтуванням такої необхідності здійснюється виконавцем відповідно до законодавства. У разі зміни (коригування) тарифів протягом строку дії договору нові розміри тарифів застосовуються з моменту їх введення в дію та не потребують внесення сторонами додаткових змін до договору. Виконавець зобов`язаний забезпечити їх оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті. У разі прийняття уповноваженим органом рішення про зміну (коригування) цін/тарифів на послуги виконавець у строк, що не перевищує 15 днів з дати введення їх у дію, повідомляє про це споживачу в один із способів, що гарантують доведення інформації до споживачів, які зазначені у пункті 11 цих Правил, з посиланням на рішення відповідного органу.
Плата за послуги розраховується виходячи з розмірів затверджених тарифів та обсягу спожитих послуг, визначеного та розподіленого відповідно до законодавства (пункт 33 Правил).
Плата виконавцю за індивідуальним договором про надання послуг з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем складається з:
плати за послуги, визначеної відповідно до цих Правил та Методики розподілу, що розраховується виходячи з розміру затверджених уповноваженим органом тарифів та обсягу спожитих послуг або за нормами споживання, встановленими органом місцевого самоврядування, до встановлення вузла комерційного обліку;
плати за абонентське обслуговування, визначеної виконавцем, розмір якої не може перевищувати граничного розміру, встановленого Кабінетом Міністрів України;
плати за технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку, що забезпечують надання відповідних послуг, яка визначається окремим договором між виконавцем та співвласниками багатоквартирного будинку (пункт 34 Правил).
Плата за послуги, абонентське обслуговування та плата за технічне обслуговування і поточний ремонт внутрішньобудинкових систем централізованого водопостачання та водовідведення багатоквартирного будинку вноситься споживачем виконавцю щомісяця однією сумою в порядку та розмірах, визначених договором. При цьому виконавець забезпечує деталізацію інформації щодо структури плати у рахунках споживачів. У разі коли співвласники багатоквартирного будинку самостійно не обрали однієї з моделей організації договірних відносин, визначених частиною першою статті 14 Закону України “Про житлово-комунальні послуги”, та/або не дійшли згоди з виконавцем про розмір плати за обслуговування внутрішньобудинкової системи централізованого водопостачання та водовідведення, плата виконавцю за індивідуальним договором складається з плати за послуги та плати за абонентське обслуговування. Плата виконавцю за колективним договором та за договором з колективним споживачем складається із плати за послуги, що розраховуються виходячи з розмірів затверджених тарифів та відповідного обсягу споживання (пункт 34 Правил).
Рахунок на оплату спожитих послуг надається споживачу щомісяця на безоплатній основі відповідно до статті 8 Закону України “Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання”. Рахунки на оплату спожитих послуг формуються виконавцем або визначеною власником (співвласниками) іншою особою, яка здійснює розподіл обсягів послуг, на основі показань вузлів комерційного обліку з урахуванням показань вузлів розподільного обліку відповідно до Закону України “Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання” та надаються споживачу (його представнику) не пізніше ніж за 10 календарних днів до граничного строку внесення плати за послуги, визначеного договором (пунтк 36).
Споживач здійснює оплату спожитих послуг щомісяця в порядку та строки, визначені договором (пункт 38 Правил).
Споживач не звільняється від оплати послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Споживач не звільняється від плати за абонентське обслуговування у разі відсутності фактичного споживання ним послуг (пункт 39).
Пунктом 44 Правил передбачено, що у випадках, передбачених Законом України “Про метрологію та метрологічну діяльність”, споживач може проводити позачергову повірку засобів вимірювальної техніки за власний рахунок, про що інформує виконавця або визначену власником (співвласниками) особу, яка здійснює розподіл обсягів послуг. Результати такої повірки оформляються відповідно до законодавства.
Згідно пункту 47 Правил індивідуальний споживач зобов`язаний,зокрема: укладати договір у порядку і випадках, визначених законом (у тому числі з урахуванням рішення співвласників багатоквартирного будинку щодо обраної моделі договірних відносин у багатоквартирному будинку), оплачувати надані послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, а також вносити плату за абонентське обслуговування у строки, встановлені договором; допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) виконавця або його представників у порядку, визначеному законом і договором, для проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку; надавати виконавцю або іншій особі, що здійснює розподіл обсягів спожитих послуг, показання вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання послуги з централізованого водопостачання та з постачання гарячої води в квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку, в порядку та строки, визначені договором.
Верховний Суд у постанові від 15.07.2019 у справі №235/499/17 зробив висновок про те, що підприємства, які надають послуги з водопостачання повинні забезпечити виконання робіт з періодичної повірки, обслуговування та ремонту квартирних засобів обліку води за рахунок включення цих робіт до тарифу на водопостачання.
Сторони не надали до суду доказів, що між ними укладено письмовий договір, проте позивач не спростував, що приєднався до публічного договору про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, на підставі опублікованої 05.08.2022 КВКП «Водограй» пропозиції (оферти), оскільки не заперечує отримання і оплату наданих послуг.
Спір між сторонами виник з приводу прийняття оплати з урахуванням показників індивідуальних засобів обліку (лічильників), що встановлені в квартирі, де проживає споживач і фактично отримує послуги.
До моменту прийняття Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", який набрав чинності 02 серпня 2017 року, ч. 4 ст. 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" було передбачено, що періодична повірка, обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж засобів вимірювальної техніки, результати вимірювання яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті електричну і теплову енергію, газ і воду, що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання.
Після набрання чинності Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" змінено підходи до обліку комунальних послуг, а також встановлення та обслуговування засобів обліку води та теплової енергії.
Зокрема, Законами України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" та "Про житлово-комунальні послуги"було внесено зміни до статті 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та виключено вимогу щодо здійснення періодичної повірки, обслуговування та ремонту, у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу, ЗВТ, результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб теплову енергію і воду, що є власністю фізичних осіб, за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з тепло- і водопостачання.
При цьому, відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність"періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування і монтаж) вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання теплової енергії та води в квартирах (приміщеннях) будинку, здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено договором.
Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", абз. 2 п. 7 Прикінцевих та перехідних положень, зобов`язано Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, органи місцевого самоврядування забезпечити перегляд порядків формування тарифів на послуги з постачання теплової енергії, гарячої води, централізованого водопостачання для суб`єктів природних монополій та суб`єктів, що провадять діяльність на суміжних ринках, зокрема в частині виключення зі структури тарифів витрат на встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного та розподільного обліку теплової енергії та води.
Відповідно до вимог Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", НКРЕКП прийняла Постанову № 1343 від 02 листопада 2017 року "Про внесення змін до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг"від 16 червня 2016 року №1141.
Відповідно до вказаної Постанови із діючих структур тарифів було вилучено витрати, пов`язані з обслуговуванням та повіркою загальнобудинкових та індивідуальних засобів обліку води.
Відтак, з грудня 2017 року повірка та ремонт приладів обліку води, які знаходяться у власності фізичних осіб, здійснюється за кошти споживачів.
Згідно з положеннями підпункту 6 пункту 29, підпункту 4 пункту 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р.№ 630, які діяли на час виникнення спірних правовідносин щодо отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, споживач має право на періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку, а виконавець зобов`язаний контролювати установлені міжповіркові інтервали, проводити періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж.
Встановлено, що ОСОБА_1 був споживачем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення в квартирі АДРЕСА_3 , які надаються КВКП «Водограй», ще до 1 жовтня 2022 року, коли за повідомленням відповідача змінився порядок обліку і нарахування наданих споживачам послуг з водопостачання і водовідведення у зв`язку із встановленням та використанням вузла комерційного обліку.
Відповідач не спростував обставини, зазначені позивачем в позовній заяви, щодо прийняття оплати за надані послуги з водопостачання та водовідведення з урахуванням показань приладу обліку до жовтня 2022 року, лише повідомив, що така відмова пов`язана з відсутністю даних щодо останньої повірки приладів обліку води, належних споживачеві.
Колегія суддів апеляційного суду вважає, що відповідач обмежив права позивача як споживача послуг з водопостачання і водовідведення на отримання інформації щодо постановки на облік приладів обліку (лічильників води), не контролював установлені міжповіркові інтервали, не проводив періодичну повірку квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж, чим створив перешкоди для оплати ОСОБА_1 за отримані послуги, з урахуванням показань вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання послуги з централізованого водопостачання.
З метою захисту прав споживача на оплату обсягів спожитих послуг відповідно до показань вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання послуги з централізованого водопостачання та водовідведення в квартирі багатоквартирного будинку є підстави для покладення обов`язку на Комунальне водопровідно-каналізаційне підприємство «Водограй» провести повірку лічильників води у квартирі споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до умов договору.
Вимоги ОСОБА_4 щодо зобов`язання провести перерахунок обсягів води згідно лічильників за адресами: АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2 , є необгрунтованими та передчасними за відсутності відомостей, що споживачем використовуються прилади обліку споживання води, які пройшли метрологічну повірку на працездатність і відповідність нормам якості, щоб проводили нарахування. 
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). 
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
У зв`язку з невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, та неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права, на підставі ст. 376 ЦПК України, рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про часткове задоволення позовних вимог та зобов`язання Комунальне водопровідно-каналізаційне підприємство «Водограй» провести повірку лічильників води у квартирі споживача ОСОБА_1 заадресою: АДРЕСА_1 .
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, пропорційно до задоволених позовних вимог, з відповідача в дохід держави підлягає стягненню 6710 судового збору за подання позову та апеляційної скарги.
Керуючись ст. 367, 368, 371, 374, 376, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02 квітня 2024 року скасувати і ухвалити нове рішення.
Позов ОСОБА_1 до Комунального водопровідно-каналізаційного підприємства «Водограй» про захист прав споживача і зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.
Зобов`язати Комунальне водопровідно-каналізаційне підприємство «Водограй» провести повірку лічильників води у квартирі споживача ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
У задоволенні вимоги ОСОБА_1 до Комунального водопровідно-каналізаційного підприємства «Водограй» про зобов`язання провести перерахунок обсягів води згідно лічильників відмовити.
У порядку розподілу судових витрат стягнути з Комунального водопровідно-каналізаційного підприємства «Водограй» в дохід держави 6710 грн судового збору.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий                                                                С. М. Єгорова

Судді                                                                                О. Л. Карпенко

                                                               О. І. Чельник