ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1063/24	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №691/136/18 Категорія: на ухвалу 	ОСОБА_1  	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Новіков О. М. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       24 липня 2024 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

суддів Новікова О.М., Василенко Л.І., Карпенко О.В.,
за участю секретаря Винник І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 – адвоката Юдіна Володимира Сергійовича на ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 14 грудня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за заявою у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи Мліївська сільська рада Городищенського району Черкаської області, Городищенська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним,-

в с т а н о в и в:

У лютому 2018 року  ОСОБА_2 звернувся до суду із вказаним позовом. 
Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 14 грудня 2023 року позовні вимоги залишено без розгляду. 
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що представник позивача та позивач неодноразово повідомлялися належним чином про час та місце розгляду справи, про що свідчать наявні в матеріалах справи: повідомлення про вручення рекомендованого листа з повідомленням; відстереження з сайту АТ "Укрпошта" про отримання рекомендованого листа; конверти, які поверталися до суду без вручення адресату; Довідки про достаку смс-повідомлення; телефонограми; оголошення про виклик до суду. Однак в судові засідання, призначені на 18.08.2023 року, 15.11.2023 року та 14.12.2023 року позивач не з`явився, без поважних причин, не повідомив суд про причини неявки. Заяву про розгляд справи без участі не надано.
Таким чином, позивачу та його представнику було відомо про два останні судові засідання, однак до суду вони не з`явилися і заяви про розгляд справи у їх відсутності не подавали.
Повторна неявка позивача та його представника є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.
Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_2 – адвокат Юдін В.С. оскаржив її в апеляційному порядку та зазначив, що судове рішення є незаконним, ухваленим з порушенням норм процесуального права. Просив ухвалу суду скасувати та направити матеріали справи для продовження розгляду. 
Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_2 є громадянином Ізраїлю, де постійно проживає. Останній раз перебував на території України у грудні 2020 року після чого не повертався.
Звертаючись до суду позивачем заяви стосовно повідомлення його про розгляд справи шляхом направлення СМС – повідомлень не подавались.
Представник позивача, адвокат Сівов Ю.Ю. з 29 березня 2022 року призваний за мобілізацією на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 та зарахований до складу військової частини № НОМЕР_1 і на день звернення із даною скаргою продовжує перебувати на службі у Збройних Силах України.
Отже, повноваження адвоката Сівова Ю.Ю. на час винесення рішення були припинені, а позивач не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
Згідно з ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши доводи апелянта, апеляційний суд приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги.
У статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що:
«залишення позову без розгляду – це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.
При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.
Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».
Відповідно до частин першої, другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Відповідно до частин другої-сьомої, дев`ятої статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.
Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.
Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.
Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення – завчасно.
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається:
1) юридичним особам та фізичним особам – підприємцям – за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань;
2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, – за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, – за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису – також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.
Судом встановлено, що в судове засідання, призначене на 15 листопада 2023 року, позивач ОСОБА_2 та його представник не з`явилися. Судом було повідомлено позивача про розгляд справи шляхом направлення смс повідомлення, адвоката представника позивача ОСОБА_4 було повідомлено шляхом телефонограми.
В судове засідання відкладене судом на 14 грудня 2023 року, в яке також сторона позивача не з`явилася, повідомлено ОСОБА_2 шляхом направлення смс повідомлення та розміщення оголошення про виклик до суду.
Доказів надсилання на вказані дати судових повісток позивачу та його представнику та причин їх не вручення адресатам матеріали справи не містять.
За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина тринадцята статті 128 ЦПК України).
В матеріалах справи відсутня заява ОСОБА_2 про згоду на здійснення судом його повідомлення з використанням засобів мобільного зв`язку.
Як вбачається з матеріалів справи адвокатом позивача ОСОБА_4 було надано згоду на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою смс повідомлення за номером телефону НОМЕР_2 .
Слід зауважити, що фактично смс повідомлення на ім`я ОСОБА_2 та телефонограми на ім`я ОСОБА_4 направлено за одним номером телефону НОМЕР_2 , який належить саме представнику позивача.
Однак, як установлено колегією суддів, право на заняття адвокатською діяльністю Сівова Ю.Ю. зупинено згідно п.1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про адвокатську діяльність» з 28.03.2022 року, що підтверджується інформацією із сайту Національної асоціації адвокатів України.
Отже, підстав для висновку, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи немає.
Щодо оголошення розміщеного на сайті суду, то слід звернути увагу, що до частин одинадцятої, дванадцятої статті 128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису – не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Порядок публікації оголошень на веб-порталі судової влади України визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
З огляду на зміст зазначеної статті можливість такого повідомлення не передбачена для позивача у справі.
З огляду на викладене, суд першої інстанції безпідставно залишив позов без розгляду, оскільки умовою для залишення позову без розгляду з цих підстав є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, а висновок суду щодо залишення без розгляду позовної заяви є необґрунтованим та не відповідає нормам процесуального законодавства. Тому, відповідно до вимог статті 379 ЦПК України, ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 35, 258, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 – адвоката Юдіна Володимира Сергійовича задовольнити.
Ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 14 грудня 2023 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 
Повний текст постанови складено 24 липня 2024 року.

Судді: