ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2024 р.	Справа № 520/24329/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Чалого І.С.,
Суддів: Катунова В.В. ,  Ральченка І.М. ,
за участю секретаря судового засідання Кривенка Т.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант Трейд" на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Ольга Горшкова) від 09.11.2023 року (повний текст складено 10.11.2023 року) по справі № 520/24329/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант Трейд" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України
про скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ "Октант Трейд", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 14.08.2023 р. № 0250870415.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржуване податкове повідомлення - рішення від 14.08.2023 №0250870415 є протиправним та таким, що прийняте всупереч нормам чинного законодавства України, а саме положенням підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України. Оскільки в даному випадку повинні бути застосовані вимоги законодавства щодо мораторію застосування штрафних санкцій на період дії воєнного стану, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України. Крім того, посилався на наявність форс-мажорних обставин та на офіційний лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року за № 2024/02.0-7.1, де зазначено , що Торгово-промислова палата України на підставі ст. ст. 14, 141 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" від 02.12.97 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.11.2023 по справі № 520/24329/23 в задоволенні позовних вимог відмовлено.
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину. Також зазначає, що судом першої інстанції залишено поза увагою Закон України від 30.06.2023 р. № 3219-ІХ, яким внесено зміни до Податкового кодексу України, згідно з якими з 01.08.2023 р. п.п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України не передбачає відповідальності для платників податків, які зареєстрували в ЄРПН податкові накладні з порушенням законодавчого строку в період дії карантину запровадженого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Вказує, що штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ Кодексу, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ Кодексу граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року. При цьому, відповідач зазначив, що порушення платником податку граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Законом № 2876-ІХ (тобто застосовується до ПН/РК з датою складання не пізніше 15 січня 2023 року включно), тягне за собою накладання на такого платника податку штрафу у розмірах, встановлених пунктом 120-1.1 статті 120-1 Кодексу.
Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи у відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з  таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант Трейд" з питань дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено акт від 15.06.2023 № 18959/20-40-04-15-03/44125471. Відповідно до акту перевірки період виписки податкових накладних: лютий-липень 2022 року, жовтень, грудень 2022 року.
На підставі висновків акту перевірки контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 14.08.2023 № 0250870415, яким за порушення строків реєстрації податкових накладних, виписаних за період лютий-грудень 2022 року та до підприємства позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 7152751,81 грн.
Не погоджуючись із вищевказаним податковим повідомленням-рішенням від 14.08.2023 № 0250870415 позивач оскаржив його у адміністративному порядку, проте рішенням контролюючого органу скарга товариства залишена без задоволення, а податкове повідомлення-рішення без змін.
Не погодившись з винесеним контролюючим органом податковим повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов до висновку, що позивачем 590 податкових накладних, виписаних в період лютий-грудень 2022 року та направлених в електронному форматі для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, здійснено з порушенням граничного строку, за що його притягнуто до фінансової відповідальності відповідно до положень пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України. Також суд зазначив, що доводів, підтверджених належними та допустимими доказами, щодо обставин, які зумовили пропущення позивачем строків реєстрації податкових накладних, матеріали справи не містять та матеріали справи також не містять жодних доказів на користь того, що позивачем було вжито всіх можливих заходів з метою належного виконання обов`язку щодо своєчасної реєстрації 590 податкових накладних.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Згідно з п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до абз. 1 п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Згідно з абз. 4 п. 201.10 ст. 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У відповідності до абз. 14 п. 201.10 ст. 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Аналіз наведених вище норм свідчить про те, що продавець товарів/послуг зобов`язаний зареєструвати в ЄРПН податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування з урахуванням граничних строків для виконання платником податків свого податкового обов`язку. У разі ж порушення строків реєстрації до платника податків застосовуються штрафні санкції.
Статтею 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.
Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Згідно з п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами “а”-“г” цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Отже, на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк встановлений податковим законодавством, а саме для податкових накладних складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Враховуючи те, що, податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН.
Згідно наданого відповідачем розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, до ТОВ «Октант Трейд» застосовано штрафні санкції у розмірі 7152751,81 грн., за несвоєчасну реєстрацію 591 податкової накладної, а саме: податкових накладних, які складені: у період з лютого по червень 2022 року, дати реєстрації цих накладних: 26.07.2022 р., 27.07.2022 р. та 01.08.2022 р. (зазначені в розрахунку суми штрафних санкцій під порядковими номерами з 1 по 580); податкової накладної № 3 від 31.07.2022 р., дата реєстрації 16.08.2022 р., кількість днів прострочення 1; податкової накладної № 12 від 31.08.2022 р., дата реєстрації 16.09.2022 р., кількість днів прострочення 1; податкових накладних від 31.10.2022 р. №№ 35, 38, 14, 34, 28, 37, 42, дата реєстрації 16.11.2022 р., кількість днів прострочення 1; податкових накладних від 31.12.2022 р. №№ 12, 14, дата реєстрації 16.01.2023 р., кількість днів прострочення 1.
Факт порушення граничних строків реєстрації вищенаведених податкових накладних не заперечується сторонами по справі.
Разом тим, позивач посилається на те, що перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01.03.2020 і до останнього календарного дня місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Крім того, позивачем до суду надано додаткові пояснення, в яких також послався на те, що актом перевірки встановлено, що ТОВ «Октант Трейд» порушено строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних за період за період лютий-грудень 2022 року.
Разом з тим, просить суд врахувати, що Харківська торгово-промислової палата згідно сертифікату № 355/63.01-6 від 22.07.2024 підтверджує, що ТОВ «Октант Трейд» не мала можливості реєструвати податкові накладні в ЄРПН в період часу з 21.06.2022 р. по 16.09.2022 р. у зв`язку з настанням форс-мажорних обставинами.
Також зазначає, що ТОВ «Октант Трейд» орендує нежитлові приміщення у ТОВ «Альма М» за адресою: м. Харків, вул. Плиткова 12, де позивач зберігав свої бухгалтерські та фінансово-господарські документи, захищений носій інформації на якому розміщено особистий ключ електронного підпису директора підприємства та електронну печатку підприємства, здійснював бухгалтерський облік на підприємстві.
21.06.2022 р. вказані приміщення були пошкоджені обстрілами внаслідок збройної агресії російської федерації проти України про що Відділом поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області розпочате кримінальне провадження № 12022221180000666 в якому ТОВ «Октант Трейд» залучено у якості потерпілої особи.
Крім того, на підтвердження факту пошкодження нежитлових приміщень, орендованих ТОВ «Октант Трейд» позивачем також надано: акт комісійного обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії російської федерації, складеним Управлінням з будівництва, ремонту та реконструкції Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради; витяг з Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації; звіт за результатом обстеження технічного стану нежитлової будівлі за адресою: м. Харків, вул. Плиткова № 12.
На підставі наведених вище обставин та наданих на їх підтвердження доказів, позивач зазначає, що він не мав можливості своєчасно реєструвати в ЄРПН податкові накладні, розрахунки коригування до податкових накладних у зв`язку з дією форс-мажорних обставин, а також у зв`язку з знищенням нежитлових приміщень, де зберігалися бухгалтерські документи в тому числі по господарським операціям з постачання товару протягом 2022 р., на підставі яких платник повинен був скласти та зареєструвати в ЄРПН податкові накладні, а також де зберігалась, офісна техніка підприємства, особисті ключі електронного підпису директора підприємства та електронну печатку підприємства, які необхідні для своєчасного ведення бухгалтерського обліку, складання та реєстрації податкових накладних та відновлення яких потребувало часу.
Колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно зі статтею 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 75 КАС України).
Приписи статті 76 КАС України встановлюють, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Враховуючи наведене колегія суддів зазначає, що право платника довести обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, не обмежене поданням виключно тих доказів, що надавались ним контролюючому органу. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучати до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів.
Крім цього, вимоги частини 4 статті 9 КАС України зобов`язують суд до активної ролі в судовому процесі, у тому числі до офіційного з`ясування всіх обставин справи та, у відповідних випадках, до витребування тих доказів, яких, на думку суду, не вистачає для належного встановлення обставин у справі, що розглядається.
Подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 806/434/16, від 18 листопада 2019 року у справі № 815/1088/15, від 31 березня 2020 року у справі № 140/10/19, від 21 травня 2020 року у справі № 560/391/19.
За таких обставин, необхідно надати оцінку усім документам, наданим позивачем до матеріалів справи, у тому числі тим документам, що не були надані до контролюючого органу, однак у своїй сукупності спростовують доводи податкового органу.
Так, суд зазначає, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.
Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану", який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.
Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України (підлягає застосуванню з 27.05.2022) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.
Згідно з підпунктом 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України в редакції Закону № 2260-IX платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Положеннями абз. 18 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України в редакції Закону № 2260-IX визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
В межах спірних правовідносин суд також враховує, що на час подання на реєстрацію податкових накладних пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України передбачав що порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Разом з тим, на час проведення камеральної перевірки та складання податкового повідомлення-рішення, вищенаведена норма ПК України діяла в іншій редакції, яка не пов`язувала обставини звільнення платника від відповідальності за несвоєчасне виконання податкового обов`язку з наявністю відповідного рішення податкового органу.
Суд зазначає, що особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом згідно п. 112.1 ст. 112 ПК України.
Відповідно до п. 112.2 ст. 112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Згідно з п. 112.7 ст. 112 ПК України встановлено, що у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
За визначенням, наведеним у пп. 14.1.265 п. 14.1 ст. 14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Враховуючи, що штрафні (фінансові) санкцій (штрафи) є різновидом фінансової відповідальності, саме на відповідача покладено обов`язок доведення обставин, що платник податків мав можливість дотримання правил та норм, однак не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання.
Згідно з пп. 112.8.9 п.1 12 ст. 112 ПК України обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).
З матеріалів справи судом встановлено, що основним видом господарської діяльності ТОВ «Октант Трейд» є діяльність за КВЕД 47.11: роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.
Згідно договору оренди нежитлових приміщень від 29.04.2021 р. № АМ21-07, укладеного з ТОВ «Альма М», ТОВ «Октант Трейд» передано в оренду нежитлове приміщення, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Плиткова, буд. 12, для здійснення підприємницької діяльності, в тому числі, розміщення офісу, складу, в тому числі, для зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів.
Відповідно до наданої позивачем копії наказу від 17.12.2020 року № 17/П, підписання податкових накладних, розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної, податкової звітності здійснюється виключно підписом директора ТОВ «Октант Трейд» ОСОБА_1 , в тому числі, при електронному документообігу із застосуванням цифрового підпису директора та електронної печатки підприємства, а згідно копії наказу від 01.05.2021 року № 05/ЗБ, щодо зберігання первинних бухгалтерських документів та захищеного носія інформації, на якому зберігається особистий ключ електронного підпису директора та електронна печатка, вони зберігаються за адресою місцезнаходження ТОВ «Октант Трейд», а саме: м. Харків, вул. Плиткова, 12.
Згідно листа AT «Харківобленерго» від 19.07.2024 р. № 42/5261, повідомлено про знеструмлення та відсутність у період з 21.06.2022 року по 16.09.2022 року електроенергії на об`єкті нерухомості за адресою: м. Харків, вул. Плиткова, буд.12, через обстріли збройними формуваннями російської федерації, внаслідок чого були пошкоджені електромережі та електрообладнання, які після часткового відновлення супроводжувались постійними вимкненнями в зв`язку з перебоями роботи електрообладнання та енергомереж.
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 за № 453/37789, затверджено "Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року".
Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України періодично вносилися зміни у вищевказаний Наказ від 25.04.2022 № 75, якими Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), викладався у новій редакції станом на поточну дату.
При цьому, від 25.04.2022 (дата затвердження Переліку в першій редакції) до 27.12.2022 (дата втрати чинності Наказом від 25.04.2022 № 75 на підставі Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій № 309 від 22.12.2022) Харківська міська територіальна громада була зазначена у цьому Переліку.
Відповідно до статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.
Колегія суддів зазначає, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.
Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21.
Наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» шляхом видачі сертифіката.
У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП від 18.12.2014 № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Відповідно до розпорядження ТТП України № 3 від 25.02.2022 «Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України» установлено, що тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати, мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених п. 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 3 44 (5) (із змінами та доповненнями).
Колегія суддів зазначає, що надання сертифікату Торгово-промисловою палатою України чи регіональними торгово-промисловими палатами, отриманого у встановленому законодавством порядку, є обов`язковою умовою, оскільки сам лише факт існування форс-мажорних обставин, не звільняє від виконання зобов`язання автоматично.
При видачі сертифікату Торгово-промислова палата України чи регіональна торгово-промислова палата засвідчує не тільки форс-мажорні обставини, але і їх безпосередній вплив на конкретне зобов`язання (договір), у якому заявник є стороною (причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань).
Відповідно до діючого законодавства України, форс-мажор звільняє лише від відповідальності за порушення зобов`язання, що сталося внаслідок такого форс-мажору, але не звільняє від виконання відповідного зобов`язання і не є підставою для припинення зобов`язань. Проте і звільнення від відповідальності може мати місце лише у випадку, коли невиконання зобов`язання є наслідком дії форс-мажорних обставин, що має бути доведено у встановленому чинним законодавством порядку та підтверджено належними документами.
В постанові Верховного Суду у справі № 560/9742/22 від 13.07.2023 зроблено висновок, що сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.
З матеріалів справи судом встановлено, що сертифікатом про засвідчення форс-мажорних обставин Торгово-промислової палати Харківської області № 6300-24-1374 від 22.07.2024 р. засвідчені форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військова агресія російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану; активні воєнні (бойові) дії на території міста Харкова, Харківської області; не функціонування Єдиного реєстру податкових накладних.
Зазначений сертифікат засвідчує наявність форс-мажорних обставин у ТОВ «Октант Трейд» щодо обов`язку (зобов`язання) зареєструвати податкові накладні, з дотриманням граничних строків, встановлених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, з урахуванням п. 69.1 ст. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, у термін: до 15 липня 2022 року, за п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, п. 69.1 ст. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України перед Головним управлінням ДПС у Харківській області. Період дії форс-мажорних обставин: дата настання: 21 червня 2022 року; дата закінчення: 16 вересня 2022 року.
Таким чином, колегія суддів зазначає, що наданий позивачем сертифікат про засвідчення форс-мажорних обставин Торгово-промислової палати Харківської області № 6300-24-1374 від 22.07.2024 р., яким засвідчені форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для ТОВ «Октант Трейд» у період з 21.06.2022 р. по 16.09.2022 р., а також надані позивачем копії: договору оренди нежитлових приміщень від 29.04.2021 року № АМ21-07, укладеного з ТОВ «Альма М», щодо передачі ТОВ «Октант Трейд» в оренду нежитлового приміщення, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Плиткова, буд. 12, для здійснення підприємницької діяльності, в тому числі, розміщення офісу, складу, в тому числі, для зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів; наказу ТОВ «Октант Трейд» від 17.12.2020 року № 17/П, щодо підписання податкових накладних, розрахунків коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної, податкову звітність виключно підписом директора ТОВ «Октант Трейд» Германовою Т.С., в тому числі, при електронному документообігу із застосуванням цифрового підпису директора та електронної печатки підприємства; наказу ТОВ «Октант Трейд» від 01.05.2021 року №05/ЗБ, щодо зберігання первинних бухгалтерських документів та захищеного носія інформації, на якому зберігається особистий ключ електронного підпису директора та електронна печатка, за адресою місцезнаходження ТОВ «Октант Трейд», а саме: м. Харків, вул. Плиткова, 12; Акту про пожежу, складеного ВЗНС по Індустріальному району ХМТГ ХРУ ГУ ДСНС України у Харківській області 21.06.2022 року за №б/н, щодо пожежі, що виникла 21.06.2022 року на об`єкті: складські приміщення та будівлі території ТОВ «Альма-М» за адресою: м. Харків, пров. Оскольський, 5 (вул. Плиткова, 12), та пов`язана з проведенням бойових (воєнних) дій; витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження: 12022221180000666 (№1), дата реєстрації провадження: 21.06.2022 року, згідно з яким встановлено, що 21.06.2022 року за адресою: Харківська область, м. Харків, Індустріальний район, проспект Героїв Харкова, 277, пров. Оскольківський, 5 (вул. Плиткова, 12), де знаходяться підприємства ТОВ «Альма М», ТОВ «Октант Трейд» тощо, мало місце порушення законів та звичаїв війни військовослужбовцями підрозділів збройних сил чи інших відомств Російської Федерації, що полягали у здійсненні обстрілів із невстановленого виду озброєння та снарядами невстановленого калібру; заяви ТОВ «Октант Трейд» від 06.07.2022 року про залучення до провадження як потерпілого, направленої на адресу Харківського районного управління № 2 ГУНП в Харківській області; постанови про залучення представника потерпілого від 06.07.2022 року, виданої СВ ВП № 1 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області, щодо залучення ТОВ кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 12022221180000666 від 21.06.2022 року; листа ТОВ «Альма М» від 14.09.2022 року № б/н, на адресу Департаменту житлово-комунального господарства м. Харкова, щодо фіксації пошкоджень об`єктів нерухомості, що належать на праві приватної власності ТОВ «Альма М», внаслідок ворожого обстрілу 21 червня 2022 року за адресою: м. Харків, вул. Плиткова, 12, та включення їх Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією російської федерації; акту комісійного обстеження об`єкта, пошкодженого внаслідок збройного агресії російської федерації, складеного комісією Харківської міської ради 29.05.2023 року та затвердженого 30.05.2023 року за № Ін-4141, згідно з яким об`єкт, що належать на праві приватної власності ТОВ «Альма М» та розташований за адресою: м. Харків, вул. Плиткова, 12, незадовільний технічний стан, наявні значні пошкодження несучих та огороджувальних конструкцій; звіту № 23-09/06-н за результатами обстеження технічного стану нежитлової будівлі (склад) літ. «ВЯ-1-3» за адресою: вулиця Плиткова (вулиця Плиткова; вулиця Велико-Бурлуцька) № 12, місто Харків, Індустріальний район, Харківська область, виконаний ТОВ «Харківбуд-Сервіс»; витягу з Державного реєстру майна, пошкодженого та знищеного внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією російської федерації, сформованого 09.04.2024 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в РПЗМ: ОНМ-09.04.2024-313335, об`єкт нерухомого майна: будівлі нежитлові, будівлі офісні, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна у ДРРП: 227437863101, адреса: Харківська область, Харківський район, Харківська ТГ, м. Харків, вулиця Плиткова, будинок 12, корпус/секція літ. ВЯ-1-3, літера; листа Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області від 04.04.2024 року № 51а-3/119-67/01-01/24, згідно з яким у період часу з 01.05.2022 по 30.06.2022 року зафіксовано три факти обстрілів м. Харкова по вулиці Плитковій, 12; листа AT «Харківобленерго» від 19.07.2024 року № 42/5261, щодо знеструмлення та відсутності у період з 21.06.2022 року по 16.09.2022 року електроенергії на об`єкті нерухомості за адресою: м. Харків, вул. Плиткова, буд.12, через обстріли збройними формуваннями російської федерації, внаслідок чого були пошкоджені електромережі та електрообладнання, які після часткового відновлення супроводжувались постійними вимкненнями в зв`язку з перебоями роботи електрообладнання та енергомереж, у своїй сукупності свідчать про наявність форс-мажорних обставин, які є доведеними позивачем належними доказами, що в свою чергу, виключає наявність вини в діях платника податків, на та як наслідок, ці обставини є підставою для звільнення від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у період 21.06.2022 р. по 16.09.2022 р., у зв`язку з чим, застосування до підприємства позивача штрафу за несвоєчасну реєстрації податкових накладних, а саме: податкових накладних, які складені: у період з лютого по червень 2022 року, дати реєстрації цих накладних: 26.07.2022 р., 27.07.2022 р. та 01.08.2022 р. (зазначені в розрахунку суми штрафних санкцій під порядковими номерами з 1 по 580), є неправомірним.
Що стосується правомірності застосування штрафу за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної № 3 від 31.07.2022 р., дата реєстрації 16.08.2022 р., кількість днів прострочення 1; податкової накладної № 12 від 31.08.2022 р., дата реєстрації 16.09.2022 р., кількість днів прострочення 1; податкових накладних від 31.10.2022 р. №№ 35, 38, 14, 34, 28, 37, 42, дата реєстрації 16.11.2022 р., кількість днів прострочення 1; податкових накладних від 31.12.2022 р. №№ 12, 14, дата реєстрації 16.01.2023 р., кількість днів прострочення 1, суд зазначає наступне.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН.
Згідно з п. 5 Порядку № 1246 Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України “Про електронні довірчі послуги”, “Про електронні документи та електронний документообіг” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Відповідно до п.п. 11-15 Порядку Після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України “Про електронні довірчі послуги”, “Про електронні документи та електронний документообіг” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України “Про електронні довірчі послуги”, “Про електронні документи та електронний документообіг” та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
При цьому, за п. 3 Порядку, Операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Таким чином, як ПК України, так і Порядком передбачено, що у разі отримання контролюючим органом податкової накладної від платника податку, за результатами проведення їх перевірки платнику податку надсилається квитанція про прийняття, неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування протягом операційного дня.
Враховуючи вищевикладені норми Податкового кодексу України та Порядку № 1246, квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, в усіх без виключення випадках, при направленні платником податків податкових накладних/розрахунків коригування для реєстрації має бути надіслана платнику податків до 20 години того ж дня.
Так, згідно наданих позивачем електронних повідомлень, що створюються системою автоматично після формування та направлення до ЄРПН податкових накладних, податкову накладну № 3 від 31.07.2022 р., направлено на реєстрацію 15.08.2022 о 18:15 (квитанцію № 1 отримано платником 16.08.2022 о 12:07), податкову накладну № 12 від 31.08.2022 р., направлено на реєстрацію 14.09.2022 року о 12:39, (квитанцію про реєстрацію отримано платником 16.09.2022 о 15:59), податкові накладні №№ 35, 38, 14, 34, 28, 37, 42, направлено на реєстрацію 15.11.2022 о 10:29 (квитанції № 1 отримано платником 16.11.2022 о 12:26), податкові накладні від 31.12.2022 р. №№ 12, 14 направлено на реєстрацію 13.01.2023 о 18:40 (квитанції № 1 отримано платником 16.01.2023 о 13:30).
Наведене свідчить про те, що зазначені вище податкові були надіслані в ЄРПН протягом тривалості операційного дня, встановленого пп. 69.18. підрозділу 10 розділу XX “Перехідні положення” ПК України та з дотримання строків реєстрації податкових накладних, але впродовж того ж операційного дня квитанцію про прийняття та/або неприйняття зазначених податкових накладних позивачем отримано не було.
Отже, порушення строків надсилання платнику податків квитанції про прийняття податкових накладних призвело до порушення строків реєстрації перелічених вище податкових накладних, оскільки станом на кінець операційного дня позивач не отримав інформації про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації накладних.
В свою чергу, пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Тобто, якщо до 20 години операційного дня, в який платником податків було направлено податкові накладні для їх реєстрації, йому не було надіслано квитанцію, відповідні податкові накладні вважаються зареєстрованими у цей день.
Аналогічну правову позицію було викладено Верховним Судом у постановах від 22.11.2018 у справі № 813/815/18, від 23.01.2018 у справі № 806/832/17, від 10.06.2019 у справі № 802/1825/16-а, від 28.09.2022 справі № 200/4176/20-а.
Отже, при проведенні камеральної перевірки контролюючим органом було проігноровано той факт, що вказані вище податкові накладні, належним чином та у встановлений законодавцем строк надіслані позивачем для реєстрації в ЄРПН, а тому підстав для притягнення позивача до фінансової відповідальності в цій частині не було.
На підставі наведених вище обставин, колегія суддів дійшла до висновку, що в межах цих правовідносин платником доведено відсутність в його діях вини щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних через наявність форс-мажорних обставин, які ним доведено належними доказами, а також доведено факт направлення частини податкових накладних з дотриманням строку, що визначені ПК України (в межах операційного дня), а тому винесене контролюючим органом податкове повідомлення-рішення від 14.08.2023 р. № 0250870415 про застосування до ТОВ "Октант Трейд" штрафу у сумі 7152751,81 грн. є протиправним та підлягає скасуванню скасувати.
Згідно з ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
На підставі викладеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із прийняттям нового про задоволення адміністративного позову.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі       Руїс Торіха проти Іспанії  (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної  інстанції  вважає, що ключові аргументи апеляційної  скарги отримали достатню оцінку. 
Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.
Судові витрати підлягають розподілу у відповідності до ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант Трейд" задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.11.2023 року по справі № 520/24329/23 скасувати та прийняти нове удове рішення, яким позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант Трейд".
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 14.08.2023 р. № 0250870415 про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант Трейд" штрафу у сумі 7152751,81 грн.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ ВП 43983495) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Октант Трейд" (код ЄДРПОУ 44125471) витрати за сплати судового збору у розмірі 67100,00 грн. (шістдесят сім тисяч сто гривень) 00 коп.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		І.С. Чалий	
Судді	   	В.В. Катунов    І.М. Ральченко   	
Повний текст постанови складено  30.07.2024.