УХВАЛА
06 серпня 2024 року
м. Київ
справа № 755/6132/23
провадження № 61-9872ск24
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. розглянув касаційну скаргу представника Публічного акціонерного товариства «Дельта        Банк» - адвоката Петренко Галини Вікторівни на рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 29 травня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Інна Леонтіївна, про витребування майна із чужого незаконного володіння та
ВСТАНОВИВ:
10 липня 2024 року представник Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» (далі - ПАТ «Дельта Банк») - адвокат Петренко Г. В. подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду м. Києва 
від 22 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 травня 2024 року, в якій просить їх скасувати, ухвалити нове судове рішення про відмову в задоволенні позову.
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки подана з пропуском строку на касаційне оскарження.
Частиною першою статті 390 Цивільного процесуального кодексу України 
(далі - ЦПК України) визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Згідно з частиною другою статті 390 ЦПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Відповідно до частини третьої статті 390 ЦПК України строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.
29 травня 2024 року Київським апеляційним судом ухвалено оскаржувану постанову, датою складення повного тексту зазначено 30 травня 2024 року.
Отже, строк на касаційне оскарження для заявниці розпочався 31 травня 2024 року і з урахуванням вихідних днів закінчився 01 липня 2024 року.
Поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження заявниця обґрунтовує тим, що у встановлений законом строк банк не зміг підготувати касаційну скаргу, оскільки з 24 лютого 2022 року в Україні запроваджено воєнний стан, у працівників банку запроваджено дистанційну форму роботи. 
Посилається на наказ голови Верховного Суду від 04 березня 2022 року в якому, зокрема, вказано, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. 
Необхідно визнати підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними, з огляду на таке.
Виключні випадки, передбачені частиною третьою статті 394 ЦПК України, для поновлення строку на касаційне оскарження заявником у касаційній скарзі не обґрунтовані.
Посилання заявниці на введення воєнного стану Верховний Суд визнає необґрунтованими, оскільки сам факт запровадження в Україні воєнного стану з 
24 лютого 2022 року не свідчить про наявність підстав для безумовного поновлення пропущеного процесуального строку без наведення заявницею реальних фактичних обставин, які зумовлені воєнним станом і були перешкодою у вчиненні процесуальних дій.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року в справі 
№ 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки у зв`язку із запровадженням такого не може вважатися поважною причиною пропуску цих строків.
Доказів введення дистанційної форми роботи в ПАТ «Дельта Банк» заявницею не надано.
Інших доказів наявності підстав та доказів на їх підтвердження не надано.
З огляду на наведене, в задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження необхідно відмовити.
У зв`язку з тим, що підстави пропуску строку на касаційне оскарження є неповажними, а безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази.
Відповідно до частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала. Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновленнястроку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
Касаційна скарга залишається без руху, заявнику надається строк для подання нового клопотання (заяви) про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення із наведенням інших підстав для його поновлення.
У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги заявницею не додано документи, що підтверджують сплату судового збору.
Заявницею заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Вирішуючи клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд урахував, що заявниця не обґрунтувала наявність підстав для відстрочення сплати судового збору та не надала жодних доказів на підтвердження неможливості його сплати.
Отже, заявниці необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного суду.
Встановлено, що заявницею оскаржуються судові рішення про часткове задоволення позовних вимог майнового характеру.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається його вартістю.
Вимогою майнового характеру в цій справі є витребування 1/2 житлового приміщення, тому керуючись вимогами підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону розмір судового збору при зверненні із касаційною скаргою має обчислюватися з урахуванням вартості спірного нерухомого майна.
Особа, яка подала касаційну скаргу, не надала належних та допустимих доказів на підтвердження вартості спірного нерухомого майна, також не повідомила, яка ціна позову, а із наданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити вартість спірного нерухомого майна, тому заявниці необхідно надати суду належні та допустимі докази на підтвердження вартості спірного нерухомого майна або повідомити ціну позову, і, відповідно, самостійно встановити, обґрунтувати й розрахувати розмір судового збору за наступною формулою (А ? 1,5% ? 200 %), 
де А - це вартість спірного майна (в оскаржуваній частині).
Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів    бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату. 
Касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.
Особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно: 1) звернутися до Верховного Суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження, в якій навести підстави для його поновлення та надати докази на їх підтвердження; 2) сплатити судовий збір за подання касаційної скарги. 
Суд роз`яснює, якщо у зазначений строк заявник не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням підстав для його поновлення, а також поданням доказів на їх підтвердження, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали,  касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.
Керуючись статтями 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд 
УХВАЛИВ:
Визнати наведені в клопотанні представника Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - адвоката Петренко Галини Вікторівни підстави пропуску строку на касаційне оскарження додаткового рішення Дніпровського районного суду 
м. Києва від 22 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 29 травня 2024 року неповажними.
Відмовити в задоволенні клопотання представника Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - адвоката Петренко Галини Вікторівни про поновлення строку на касаційне оскарження.
Відмовити представнику Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - адвокату Петренко Галини Вікторівни у відстроченні сплати судового збору.
Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - адвоката Петренко Галини Вікторівни на рішення Дніпровського районного суду 
м. Києва від 22 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 29 травня 2024 року залишити без руху.
Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                                             О. М. Ситнік