ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2024 року 
м. Київ

справа № 300/1631/22
адміністративне провадження № К/990/19041/23  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючий суддя - Стародуб О.П.,
судді - Єзеров А.А., В.М., Кравчук В.М., 
розглянув в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2023 (судді - Сеник Р.П., Онишкевич Т.В., Судова- Хомюк Н.М. ) 
у справі за позовом ОСОБА_1 до комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Головне управління патрульної поліції в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання до вчинення дій, -
ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
Позивач звернувся до суду з позовом до комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України, в якому просив:
- встановити факт його перебування у відрядженні в районі проведення антитерористичної операції (ООС) в м.Авдіївка Донецької області, що дає право для визнання його учасником бойових дій;     
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України про відмову у наданні йому статусу учасника бойових дій;
- надати статус учасника бойових дій.  
Обґрунтовуючи позов, ОСОБА_1 покликався на те, що з 02.06.2018 по 04.09.2018 його, як поліцейського Коломийського відділу поліції, було направлено в складі підрозділу в кількості 13 чоловік з ГУНП в Івано-Франківській області для проходження стажування в ГУНП в Донецькій області, про що зазначено в наказі №215 від 30.05.2018, а насправді для виконання службових обов`язків в районі проведення Антитерористичної операції (Операції Об`єднаних Сил) в м.Авдіївка Донецької області. 
31.08.2021 позивачем на адресу Міністерства внутрішніх справ було надіслано заяву про надання йому статусу учасника бойових дій. 
Листом від 21.10.2021 №12771/04/12-2021 відповідач повідомив про те, що на засіданні комісії Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України розглянуто його звернення та згідно з рішенням комісії (протокол №6 від 06.10.2021) відмовлено у наданні статусу учасника бойових дій.   
Покликаючись на те, що таке рішення відповідача є протиправним та підлягає скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду. 
РІШЕННЯ СУДІВ ПОПЕРЕДНІХ ІНСТАНЦІЙ
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 05.12.2022 у задоволенні позову відмовлено. 
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач звернувся до суду апеляційної інстанції зі скаргою, в якій просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про задоволення позовних вимог. 
Також позивачем було подано клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
В обґрунтування клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження позивач покликався на те, що про ухвалене судове рішення від 05.12.2022 він дізнався 26.01.2023, зателефонувавши секретарю судових засідань. Також йому було повідомлено про те, що судове рішення доставлено йому до електронного кабінету.  
Покликаючись на те, що в позовній заяві він зазначав поштову адресу та адресу електронної пошти для направлення судових рішень, підсистемою «електронний суд» не користується, оскільки не має такою можливості в зв`язку з тим, що з 13.09.2022 призваний до лав Збройних Сил України по мобілізації, позивач просив поновити пропущений строк апеляційного оскарження. 
Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27.03.2023 визнано неповажними підстави для поновлення строку апеляційного оскарження та апеляційну скаргу позивача залишено без руху.
Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної виходив з того, що до апеляційної скарги не додано документа про сплату судового збору, а також, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку на апеляційне оскарження. 
Підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, наведені позивачем у клопотанні, суд визнав неповажними, з посиланням на те, що матеріалами справи підтверджено доставлення копії оскаржуваного судового рішення до електронного кабінету позивача 12.12.2022.
На виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, позивачем подано клопотання про визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження та поновлення його. 
Обґрунтовуючи подане клопотання, позивач покликався на те, що з 13.09.2022 призваний до лав Збройних Сил України по мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_1 і зарахований у команду № НОМЕР_1 , в зв`язку з чим не мав доступу до системи «Електронний суд», оскільки постійно перебуває на службі.  Покликаючись на те, що повний текст судового рішення отримав 02.02.2023 на підставі письмової заяви, просив поновити пропущений з поважних причин строк апеляційного оскарження судового рішення. 
Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2023 визнано неповажними підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, відмовлено у відкритті апеляційного провадження. 
Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції не вбачав підстав для визнання, викладених позивачем у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними, оскільки позивач не підтвердив свою добросовісну поведінку та неможливість отримати доступ до підсистеми "Електронний суд" в період з 12.12.2022 по 02.02.2023 року. 
ДОВОДИ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА КАСАЦІЙНУ СКАРГУ, ТА ІНШИХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
З ухваленим рішенням суду апеляційної інстанції позивач не погодився, звернувся з касаційною скаргою, в якій, покликаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду від 26.04.2023 скасувати та справу передати до суду апеляційної  інстанції для продовження розгляду. 
В обґрунтування касаційної скарги позивач покликається на те, що 13.09.2022 його було призвано  до лав Збройних Сил України по мобілізації, в зв`язку з чим він не мав можливості повноцінно контролювати рух справи. 
Про ухвалене судом рішення від 05.12.2022 позивач дізнався 26.01.2023, зателефонувавши секретарю судових засідань, яка повідомила про надіслання йому копії судового рішення  за допомогою підсистеми «Електронний суд». 
Водночас, як зазначає позивач, підсистемою «Електронний суд» він не користувався в період з  літа 2022 року, оскільки загубив пароль та після мобілізації не мав такої можливості.  
Суд апеляційної інстанції не врахував, що призвання до лав Збройних Сил України по мобілізації є поважною перешкодою і створює істотні труднощі для подачі апеляційної  скарги в межах строків, визначених статтею 295 КАС України. 
Поза увагою суду апеляційної інстанції залишився той факт, що судове рішення від 05.12.2022 суд першої інстанції  доставив до його електронного кабінету, яким він не користується.  
Відповідач не скористався правом подати відзив на касаційну скаргу. 
Третя особа в письмових поясненнях на касаційну скаргу просила відмовити у задоволенні вимог позивача. 
ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частиною другою статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно до частини третьої статті 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, зокрема скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Відлік процесуального строку, з яким положення статті 295 КАС України пов`язує можливість вирішення питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, напряму залежить від дня вручення судового рішення, який встановлюється за правилами статті 251 КАС України.
Так, відповідно до частини 5 статті 251 КАС України (в редакції чинній на момент вчинення процесуальної дії)  учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
Згідно з частинами першою, четвертою статті 18 КАС України (в редакції чинній на момент вчинення процесуальної дії) у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (по тексту - ЄСІТС), яка відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
За правилами частини шостої статті 18 КАС України, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку.
Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою. Реєстрація в ЄСІТС не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом (частини сьома та восьма статті 18 КАС України).
17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням №1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).
У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС: "Електронний кабінет"; "Електронний суд"; підсистема відеоконференцзв`язку.
Так, згідно з підпунктом 5.6 пункту 5 Положення користувач ЄСІТС (користувач) - це особа, що пройшла процедуру реєстрації в підсистемі «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС), пройшла автентифікацію та якій надано доступ до підсистем ЄСІТС відповідно до її повноважень.
Офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України (підпункт 5.8 пункту 5 Положення).
Пунктом 8 підрозділу 1 Підсистема «Електронний кабінет» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» визначено, що підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - це підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.
Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.
Пунктом 9 цього ж підрозділу передбачено, що процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.
Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.
Пунктом 17 цього ж підрозділу визначено, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Згідно із пунктом 24 підрозділу 2 «Підсистема «Електронний суд» розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
З 05 жовтня 2021 року почали функціонувати окремі підсистеми ЄСІТС («Електронний кабінет», «Електронний суд», відеоконференцзв`язок), що дозволяє суду вчиняти окремі процесуальні дії з використанням цих підсистем, зокрема, вручати судове рішення в електронній формі шляхом його направлення на офіційну електронну адресу учасника справи, і лише в разі відсутності у особи такої адреси або за її заявою - в паперовій формі шляхом видачі безпосередньо в суді або направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Враховуючи вищевикладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції, направляючи рішення  від 05.12.2022 до наявного у позивача «Електронного кабінету» в ЄСІТС, діяв відповідно до вимог процесуального закону. 
Відповідно до частини 1 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Відповідно до частини 2 статті 242 КАС України законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Нормами частини 3 статті 242 КАС України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Залишаючи апеляційну скаргу без руху та відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції встановив, що позивач подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, оскільки копію рішення скаржником отримано 12.12.2022 через підсистему «Електронний суд», а апеляційну скаргу подано 24.02.203.  
Водночас суд апеляційної  інстанції не дослідив та не надав оцінку обставинам, з якими позивач пов?язував поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження. 
Так, в обґрунтування поважності підстав пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду від 05.12.2022 позивач, як в клопотанні при зверненні з апеляційною скаргою так і в клопотанні на усунення недоліків апеляційної скарги, покликався на ряд обставин та надавав на їх підтвердження відповідні докази.
Зокрема, такі обставини позивач пов?язував з тим, що 13.09.2022 призваний до лав Збройних Сил України по мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується записом у його військовому квитку, проходженням ним військової служби; відсутністю можливості ознайомитись з оскарженим судовим рішенням через підсистему «Електронний суд», в зв`язку з відсутністю доступу до такої через постійне перебування на службі, та інші.   
В порушення вимог статті 242 КАС України щодо законності та обґрунтованості судового рішення суд апеляційної інстанції не надав оцінки доводам позивача щодо його мобілізації з 13.09.2022, проходження ним військової служби, доказів на їх підтвердження або ж спростування не дослідив, не перевірив існування об`єктивних причин, що унеможливлювали дотримання апелянтом процесуального строку на оскарження рішення суду першої інстанції.
Натомість, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції обмежився констатацією факту пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, вказівкою про обов`язок скаржника проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснення їх реалізації таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків. 
Вирішуючи питання поновлення процесуального строку Верховний Суд у постанові від 20.09.2023 у справі №240/33951/22 дійшов таких висновків:
«…у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово був продовжений.
Суди попередніх інстанцій не звернули увагу на ту обставини, що позивач є учасником бойових дій, що підтверджується копією посвідчення, а також не перевірили й не надали оцінки доводам позивача стосовно його мобілізації з 25 лютого 2022 року, проходження ним військової служби з того часу й отримання відпустки у листопаді 2022 року.
У своїй сукупності указані обставини можуть свідчити про пропуск позивачем строку звернення до суду за захистом його прав з поважних причин та можуть бути підставою для поновлення судом строків, встановлених частиною другою статті 122 КАС України.»
Схожий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 справа № 500/1912/22.
За таких обставин, висновки суду апеляційної інстанції щодо відсутності підстав для поновлення строку апеляційного оскарження без надання оцінки доводам, наведеним у клопотанні про поновлення такого строку, не можна визнати обґрунтованими.
Відповідно до частини 1 статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі
За таких обставин, ухвала Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2023 підлягає скасуванню, а справа направленню до суду апеляційного суду для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження.
Керуючись статтями 345, 349, 353, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,
п о с т а н о в и в :
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2023 у справі №300/1631/22 скасувати, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Судді 
О.П. Стародуб 
А.А. Єзеров 
В.М. Кравчук