КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

 

Справа № 755/12944/20
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/8743/2024
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
17 квітня 2024 року                                                                                            м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.,
за участю секретаря судового засідання Гижицької Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Золотопупа Сергія Васильовича в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12» на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року у складі судді Гончарука В.П.,  
за заявою ОСОБА_1 за участю заінтересованої особи: Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12» про поворот виконання рішення суду у цивільній справі за позовом Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-
                                                     В С Т А Н О В И В :
 
У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулася у суд із заявою про поворот виконання рішення суду, в якій просила суд вирішити питання про поворот виконання заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2022 року у справі №755/12944/20 та стягнути з ЖБК «Академічний-12» на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 4 216 грн 48 коп.
 
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року заяву ОСОБА_1 про поворот виконання рішення суду задоволено.
 
В апеляційній скарзі адвокат Золотопуп С.В. в інтересах ЖБК «Академічний-12», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить її скасувати та постановити нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_1 задовольнити частково, стягнути з ЖБК «Академічний-12» на користь ОСОБА_1 в порядку повороту виконання судового рішення 3 644 грн 11 коп.
 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що відповідно до ч. 10 ст. 444 ЦПК України заява про поворот виконання розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви.
 
Зазначає, що суд першої інстанції вирішив питання про поворот виконання судового рішення без призначення справи до розгляду в судовому засіданні і без повідомлення та без виклику в судове засідання позивача (стягувача) ЖБК «Академічний-12». 
 
Вказує, що судом не враховано, що стягнуті приватним виконавцем виконавчого округа м. Києва Каращук К.Л. з відповідачки ОСОБА_1 грошові кошти у загальній сумі 4 216 грн 48 коп на виконання додаткового рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 31 жовтня 2022 року, скасованого постановою Київського апеляційного суду від 14 червня 2023 року якою ухвалено нове судове рішення, яким заяву ЖБК «Академічний-12» про перегляд додаткового рішення суду від 02 червня 2021 року за ново виявленими обставинами залишено без задоволення - сплачені на користь позивача-стягувача у виконавчому провадженні - не у повній стягнутій з неї суми 4 126 грн 48 коп, а лише частково у розмірі 3 644 грн 11 коп, що підтверджується розпорядженням від 20 січня 2023 року №70600065 приватного виконавця Каращук К.Л. за даними платіжної інструкції №3382 від 20 січня 2023 року по банківському рахунку ЖБК «Академічний-12».
 
Посилається на те, що винагорода виконавця, витрати виконавчого провадження та витрати за користування Автоматизованою системою виконавчого провадження не є сумами, присудженими до стягнення з відповідача за рішенням суду, а тому основна винагорода приватного виконавця та витрати виконавчого провадження стягнуті на підставі Закону України «Про виконавче провадження» при виконанні судового рішення, не можуть бути предметом розгляду заяви про поворот виконання судового рішення. 
 
Крім того зазначає, що такі правові висновки викладені Верховним Судом у постанові від 20 жовтня 2021 року у справі № 521/5241/18, у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 296/7644/17.
 
ОСОБА_1 та її представник в судове засідання не з`явилися, останній про розгляд справи повідомлялася у встановленому законом порядку (а.с. 96, 98 т. 3), а тому відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе слухати справу за їх відсутності.
 
Колегія суддів, заслухавши пояснення адвоката Золотопупа С.В. в інтересах ЖБК «Академічний-12», який підтримав апеляційну скаргу, доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.
 
Відповідно до положень ч. 1 ст. 367 ЦПК суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
 
Пунктом 2 ч. 3 ст. 3 ЦПК України визначено, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом.
 
З огляду на вказане, колегія суддів дійшла висновку про необхідність перегляду судового рішення з урахуванням доводів апеляційної скарги.
 
Згідно ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції не повністю відповідає з огляду на наступне.
 
Так, ухвалюючи у справі судове рішення суд першої інстанції допустив порушення норм цивільного процесуального законодавства, що є підставою для обов`язкового скасування рішення суду та ухвалення у справі нового судового рішення у справі.
 
Згідно частин 6 і 7 ст. 128 ЦПК України судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
 
За приписам п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.
 
Колегією суддів встановлено, що справа розглянута судом першої інстанції у відсутність учасника справи - ЖБК «Академічний-12» та належних доказів про вручення йому повідомлення про розгляд заяви не містять.

Відповідно до частини 10 статті 444 ЦПК України Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.
 
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків (частини перша, друга та п`ята статті 12 ЦПК України).
 
Особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, подавати свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб (стаття 43 ЦПК України).
 
Відповідно до статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
 
Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставляння судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
 
Відповідно до статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилаються учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
 
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).
 
Частиною 11 ст. 128 ЦПК України передбачено, що відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
 
Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом. Складовою частиною визначеного статтею 6 Конвенції права на справедливий суд є принцип рівності сторін, який передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.
 
У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 15 травня 2008 року у справі "Надточій проти України" (заява № 7460/03) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
 
У рішеннях ЄСПЛ від 27 червня 2017 року у справі "Лазаренко та інші проти України", від 03 жовтня 2017 року у справі "Віктор Назаренко проти України" зазначено, що національне законодавство містить спеціальні норми щодо забезпечення інформування сторін про ключові процесуальні дії і дотримання, таким чином, принципу рівності сторін, та зберігання відповідної інформації. Відповідні норми вимагають, щоб у випадку надсилання судових документів поштою вони надсилались рекомендованою кореспонденцією. Більше того, особа, яка вручає документ, має повернути до суду розписку про одержання, а національне законодавство чітко вимагає, щоб таку розписку було долучено до матеріалів справи.
 
Зі справи убачається, що протокол судового засідання від 06 лютого 2024 року містить відомості про неявку учасників в судове засідання.
 
Між тим, матеріали справи не містять судового повідомлення про розгляд заяви про поворот виконання рішення суду.
 
З наведеного слідує, що судом в порушення вимог ст. 128 ЦПК України, не повідомлено сторін про час та місце розгляду справи, зокрема, за п`ять днів до судового засідання.
 
Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом (частина перша статті 8 ЦПК України).
 
Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (частина друга статті 211 ЦПК України).
 
Таким чином, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (пункт 3 частини третьої статті 376 ЦПК України).
 
Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства.
 
Розгляд справи в суді першої інстанції за відсутності учасника справи, якого не було повідомлено про місце, дату і час судового засідання, є обов`язковою та безумовною підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення судом апеляційної інстанції, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року по справі № 522/18010/18 (провадження № 61-13667сво21)).
 
У даній справі колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції не було повідомлено ЖБК «Академічний-12» про судове засідання 06 лютого 2024 року внаслідок чого останнє позбавлено було можливості надати свої заперечення щодо заяви та не виконав свого зобов`язання стосовно дотримання закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод принципу рівності сторін.
 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги ЖБК «Академічний-12» про порушення судом процесуальних прав у зв`язку з неповідомленням про дату розгляду справи.
 
За приписами п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції, якщо справу розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час та місце судового засідання суду, якщо такий учасник обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
 
За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність правових підстав для скасування ухвали суду та постановлення по справі судового  рішення про задоволення заяви з огляду на наступне.
 
Задовольняючи заяву ОСОБА_1 районний суд виходив з того, що на підставі скасованого у подальшому судового рішення, позивач отримав від відповідача 4 216 грн 18 коп, тому в порядку повороту виконання рішення суду на користь ОСОБА_1 з ЖБК «Академічний-12» стягнуто зазначену суму грошових коштів.
 
Між тим з таким висновком районного суду в повній мірі погодитися не можливо.
 
Як убачається зі справи, рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 20 травня 2021 року позовні вимоги ЖБК "Академічний-12" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг задоволено частково та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ЖБК "Академічний-12" заборгованість за житлово-комунальні послуги 613 грн, інфляційні втрати - 14 грн 30 коп, 3 % річних - 13 грн 75 коп, судовий збір 317 грн 72 коп (а.с. 12-16 т.2).
 
Додатковим рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ЖБК "Академічний-12" витрати на професійну правову допомогу у розмірі 900 грн та стягнуто з ЖБК "Академічний-12" на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правову допомогу у розмірі 4 080 грн (а.с. 19-23 т.2).
 
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06 вересня 2022 року провадження по справі за позовом ЖБК "Академічний-12" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг в частині вимог щодо стягнення суми боргу в розмірі 4 055 грн 53 коп закрито (а.с. 111-112 т.2).
 
Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 06 вересня 2022 року заяву ЖБК "Академічний-12" про перегляд рішення суду від 20 травня 2021 року за нововиявленими обставинами задоволено. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 20 травня 2021 року у справі № 755/12944/20 за заявою ЖБК "Академічний-12" про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами по цивільній справі за позовною заявою ЖБК "Академічний-12" скасовано та ухвалено нове, яким позовні вимоги ЖБК "Академічний-12" задоволено та стягнуто з ОСОБА_1 на користь ЖБК "Академічний-12" інфляційні втрати - 94 грн 58 коп, 3 % річних - 90 грн 96 коп, та судові витрати - 5 755 грн (113-120 т.2).
 
Додатковим рішенням Дніпровським районним судом м. Києва від 31 жовтня 2022 року було задоволено заяву ЖБК "Академічний-12" про перегляд додаткового рішення суду від 02 червня 2021 року за нововиявленими обставинами. Додаткове рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02 червня 2021 року у справі № 755/12944/20 скасовано та ухвалено нове, яким стягнуто з ОСОБА_1 на користь ЖБК "Академічний-12" витрати на професійну правову допомогу у розмірі 6 250 грн (а.с. 131-136 т.2).
 
Постановою Київського апеляційного суду від 14 червня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задоволено частково. Додаткове рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким заяву ЖБК "Академічний-12" про перегляд додаткового рішення суду від 02 червня 2021 року за нововиявленими обставини залишено без задоволення (а.с. 192-203 т.2).
 
Вказана постанова набрала законної сили та у касаційному порядку не оскаржувалась.
 
Відповідно до частини 5 статті 444 ЦПУ України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.
 
Згідно пункту 2 частини 2 статті 444 ЦПК України, якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він залишає позов без розгляду.
 
Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.
 
Таким чином, поворот виконання рішення є способом захисту майнових прав сторони, який не може бути застосований у справах, де предметом спору є немайнові права.
 
Крім того, поворот виконання рішення можливий за будь-якими справами, але за наявності таких умов: 1) щоб позивач отримав від відповідача в порядку виконання рішення майно чи гроші; 2) щоб виконане рішення було скасовано вищестоящим судом повністю чи змінено із задоволенням позовних вимог у меншому розмірі. В усіх інших випадках розгляд питань про повернення стягненого в порядку цивільного судочинства відбуватися не може.
 
Вказаний висновок узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23 січня 2018 року (справа № 203/2612/13-ц).
 
Відповідно до  долученого до справи розпорядження приватного виконавця грошові кошти у сумі 4 216 грн 48 коп, що надійшли 19 січня 2023 року на рахунок з обліку депозитних сум при примусовому виконанні виконавчого документа № 755/12944/20, виданого 13 грудня 2022 року судом загальної юрисдикції (Дніпровський районний суд м. Києва), про стягнення грошових коштів ОСОБА_1 , керуючись статтею 47 Закону України "Про виконавче провадження" необхідно перерахувати:
-      364, 41 грн основної винагороди приватного виконавця Каращук К. Л. на р/р № НОМЕР_1 в AT КБ "Приватбанк", МФО 305299, код за ЄДРП05 НОМЕР_6, згідно з виконавчий лист № 755/12944/20, виданого 13.12.2022 р. суд загально юрисдикції (Дніпровський районний суд м. Києва),;
-      3644,11 грн на користь ЖБК "АКАДЕМІЧНИЙ-12" на IBAN НОМЕР_2 (ід. № НОМЕР_3 ) в AT КБ "ПриватБанк", МФО 305299 код за ЄДРПОУ 14360570 згідно з виконавчий лист № 755/12944/20, виданого 13.12.2022 р. су; загальної юрисдикції (Дніпровський районний суд м. Києва);
-      69,00 грн витрати ВП стягнуті з боржника, які підлягають поверненню стягувачеві відповідно до ст 4; ЗУ ЦПВП" на р р: НОМЕР_4 , AT КБ "ПРИВАТБАНК", МФО: 305299. код за ЄДРПОУ: НОМЕР_6;
- 138,96 грн витрат виконавчого провадження: на IBAN НОМЕР_1 в AT КБ "Приватбанк", МФО 305299, код за ЄДРПОУ НОМЕР_6 (а.с. 73 т.3).
 
Районним судом в порядку повороту виконання рішення суду обґрунтовано вирішено, що з ЖБК «Академічний-12» на користь ОСОБА_1 підлягають поверненню грошові кошти у зв`язку скасуванням рішенням суду, проте не враховано, що стягнуті приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Каращук К.Л. з ОСОБА_1 грошові кошти у загальній сумі 4 216 грн 48 коп на виконання додаткового рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 31 жовтня 2022 року, у подальшому скасованого,  стягнуті з відповідачки, сплачені на користь позивача  не у повній стягнутій з неї сумі 4 216 грн 48 коп, а частково - у розмірі 3 644 грн 11 коп, що підтверджується розпорядженням від 20 січня 2023 року № 70600065 приватного виконавця Каращук К.Л. та даними платіжної інструкції № 3382 від 20 січня 2023 року по банківському рахунку ЖБК "Академічний-12".
 
Установлено, що додатково стягнуті з ОСОБА_1 364, 41 грн були спрямовані на виплату основної винагороди приватного виконавця Каращук К. Л., 138,96 грн - на покриття  витрат виконавчого провадження, а 69,00 грн - витрати на ВП.
 
Згідно з ч. ч. 1, 7 статті 27 Закону України "Про виконавче провадження" виконавчий збір - це збір, що справляється на всій території України за примусове виконання рішення органами державної виконавчої служби. Виконавчий збір стягується з боржника до Державного бюджету України. У разі закінчення виконавчого провадження у зв`язку із скасуванням рішення, що підлягало виконанню, або визнання судом виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню, виконавчий збір не стягується, а стягнутий виконавчий збір підлягає поверненню.
 
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: відмовляє в позові повністю.
 
Згідно з ч. ч. 9, 10 ст. 444 ЦПК України якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.
 
Крім того, поворот виконання рішення можливий за будь-якими справами, але за наявності таких умов:
 
1) щоб позивач отримав від відповідача в порядку виконання рішення майно чи гроші;
 
2) щоб виконане рішення було скасовано вищестоящим судом повністю чи змінено із задоволенням позовних вимог у меншому розмірі.
 
В усіх інших випадках розгляд питань про повернення стягненого в порядку цивільного судочинства відбуватися не може.
 
Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року у справі № 13-рп/2011 поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.
 
Таким чином, поворот виконання - це повернення позивачем відповідачеві всього одержаного ним за скасованим чи зміненим рішенням суду.
 
Поворот виконання рішення суду як спосіб захисту майнових прав боржника (відповідача) передбачає повернення йому стягувачем (позивачем) лише тих грошових коштів, які були ним безпосередньо одержані за скасованим в подальшому рішенням суду.
 
Відповідно до ч. 3 ст. 45 Закону України "Про виконавче провадження" основна винагорода приватного виконавця стягується в порядку, передбаченому для стягнення виконавчого збору.
 
З аналізу положень Закону України "Про виконавче провадження" слідує, що основна винагорода приватного виконавця залежно від виконавчих дій, що підлягають вчиненню у виконавчому провадженні, встановлюється у вигляді: 1) фіксованої суми разі виконання рішення немайнового характеру; 2) відсотка суми, що підлягає стягненню, або вартості майна, що підлягає передачі за виконавчим документом.
 
Основна винагорода приватного виконавця, що встановлюється у відсотках, стягується з боржника разом із сумою, що підлягає стягненню за виконавчим документом (крім виконавчих документів про стягнення аліментів).
 
Витрати органів державної виконавчої служби та приватного виконавця, пов`язані з організацією та проведенням виконавчих дій щодо забезпечення примусового виконання рішень, є витратами виконавчого провадження (частина друга статті 42 Закону України "Про виконавче провадження").
 
Відповідно до конструкції статті 42 Закону України "Про виконавче провадження" основна винагорода приватного виконавця та витрати виконавчого провадження є коштами виконавчого провадження.
 
Положеннями ст. 444 ЦПК України передбачений поворот виконання саме рішення суду, тоді як винагорода виконавця, витрати виконавчого провадження та витрати за користування Автоматизованою системою виконавчого провадження не є сумами, присудженими до стягнення з відповідача за рішенням суду. А тому основна винагорода приватного виконавця та витрати виконавчого провадження, стягнуті на підставі положень Закону України "Про виконавче провадження" при виконанні судового рішення, не можуть бути предметом розгляду заяви про поворот виконання судового рішення.
 
На виконання положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин колегією суддів враховано висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду від 20 жовтня 2021 року у справі № 521/5241/18 (провадження № 61-4326св20) та від  31 березня 2021 року у справі № 296/7644/17 (провадження № 61-8784св20).
 
З урахуванням вказаного, ухвала підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про стягнення з ЖБК «Академічний-12» на користь ОСОБА_1 3 644 грн 11 коп згідно з виконавчим листом № 755/12944/20 виданого 13 грудня 2022 року.
 
Заява в частині заявлених вимог про стягнення 364 грн 11 коп основної винагороди приватного виконавця, 69 грн витрати на ВП, 138 грн 96 коп - витрати виконавчого провадження, задоволенню не підлягає.
 
Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
 
Оскільки апеляційну скаргу представника ЖБК «Академічний-12» задоволено у повному обсязі, з ОСОБА_1 на користь скаржника підлягає стягненню сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги, в сумі 2 422 грн 40 коп.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу адвоката Золотопупа Сергія Васильовича в інтересах Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12» задовольнити.
 
Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 06 лютого 2024 року скасувати.
 
Ухвалити по справі нове судове рішення, яким стягнути з Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12» (ЄДРПОУ 22873390, адреса: 02218, м. Київ, вул. Райдужна, буд. 31) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_1 ) 3 644 грн 11 коп.
 
У задоволенні заяви в іншій частині відмовити.
 
Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_1 ) на користь Житлово-будівельного кооперативу «Академічний-12» (ЄДРПОУ 22873390, адреса: 02218, м. Київ, вул. Райдужна, буд. 31) судовий збір за подачу апеляційної скарги в розмірі 2 422 грн 40 коп.
 
Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.   
 
Повне судове рішення складено 23 квітня 2024 року. 
 
Суддя-доповідач: 

Судді: