ПОСТАНОВА 
Іменем України

24 квітня 2024 року                                                         м. Кропивницький

справа № 405/3142/23
провадження № 22-ц/4809/470/24 

       Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
        
головуючого судді: Дуковського О.Л.
суддів: Голованя А.М., Письменного О.А.
з участю секретаря: Демешко Л.В.
 
       Учасники справи:
позивач: ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Шведов Сергій Петрович;
відповідач: Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», інтереси якого представляє адвокат Кирдан Андрій Васильович.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в  м. Кропивницькому цивільну справу за  апеляційною скаргою  Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 11 грудня 2023 року, у складі головуючого судді Шевченко І.М. у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів, -

В С Т А Н О В И В :
У травні 2023 році ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів.
Позов обґрунтовує тим, що 11.01.2023 невстановлена особа зателефонувала їй з номеру НОМЕР_1 та представившись співробітником служби безпеки АТ КБ «ПриватБанк», невідомим заявнику способом, без його згоди, шахрайським шляхом, без фізичного пред?явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача здійснила безпідставне списання кредитних коштів двома платежами, на 29 000 грн , та 19 000 грн , відповідно з банківської картки потерпілої № НОМЕР_2 , відкритої в АТ КБ «ПриватБанк», на раніше невідомий заявниці сервіс.
Позивачка вказує, що після виявлення несанкціонованого списання грошей у вигляді кредитного ліміту по кредитній картці у сумі 49 920 грн , вона зателефонувала до служби підтримки АТ КБ «Приватбанк» за номером 3700 та повідомила про подію, а також з вимогою заблокувати картку, що в подальшому і було зроблено працівниками банку.
Після виявлення несанкціонованого списання грошей у вигляді кредитного ліміту на кредитній картці у сумі 49 999,98 грн., вона також звернулась до Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області із заявою про вчинення шахрайських дій за вищевказаними обставинами. 
За вказаною заявою 01.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за № 12023121010000326 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України. У даному кримінальному провадженні вона, в силу вимог ч.ч.1, 2 ст. 55 КПК України є потерпілою.
Дані відносно карткового рахунку № НОМЕР_2 , де на момент вчинення спірних транзакцій був встановлено кредитний ліміт у розмірі 50 000 грн, вона особам не передавала, списання грошей у виді кредитного ліміту відбулось без її відома та згоди, карткою зі встановленим кредитним лімітом вона взагалі не користувалась з моменту її видачі.
Згідно відповіді на звернення вих. № 20.1.0.0.0/7/230206/34171 відповідач повідомив, що за рахунком НОМЕР_2 11.01.2023 було здійснено ряд операцій. Операції було вчинено за допомогою картки, яка була додана до сервісу Apple Pay. Вона є пенсіонеркою, користується мобільним телефоном з ОС Android, на якому фізично не можливо встановлення сервісу Apple Pay, додатковими сервісами дублювання платіжних засобів ніколи не користувалась і користуватися не вміє. Система безпеки надавача платіжних послуг, на її переконання, мала б заблокувати вказані платіжні операції як підозрілі враховуючи їх атиповість платіжній поведінці клієнта, яка не те щоб сторонніми платіжними застосунками, але й навіть самою фізичною карткою № НОМЕР_2 до моменту спірних транзакцій не користувалась.
Вказувала, що тривалий час є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк», між нею та банком 16.12.2019 укладено договір SAMDNWFC00056706134 і після укладення вказаного договору отримана кредитна карта № НОМЕР_2 (з окремим пін-кодом) з кредитним лімітом 50 000 грн для отримання необхідності кредиту.
При заповненні анкети нею працівнику банку були надані персональні та паспортні дані, ІПН, відомості про місце проживання, сімейний стан, дівоче прізвище матері, фінансовий телефон. Вказаною кредитною карткою вона не користувалась, своїми «діями чи бездіяльністю» не порушувала Умов правил надання банківських послуг, не вчиняла розрядження щодо списання/перерахунку коштів або будь-які інші дії, що могли б призвести до списання грошових коштів з її рахунку.
Просила зобов`язати відповідача зупинити нарахування будь-яких процентів, пені, комісії за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення операцій (транзакцій) 11.01.2023 за її картковим рахунком, а також зобов`язати відповідача відновити залишок коштів на цьому картковому рахунку належному їй станом на 00.00 год. 11.01.2023. 
Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 11 грудня 2023 року про захист прав споживача задоволено.
Зобов`язано АТ КБ «ПриватБанк» зупинити нарахування будь-яких процентів, у тому числі, але не виключно згідно ст. 625 ЦК, пені, комісії за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення операцій (транзакцій) 11.01.2023 за картковим рахунком ОСОБА_1 № НОМЕР_3 .
Зобов`язано АТ КБ «ПриватБанк» відновити залишок коштів на картковому рахунку № НОМЕР_3 , належному ОСОБА_1 станом на 00.00 год. 11.01.2023 .
Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь держави судові витрати у справі в сумі 2 147,20 грн.
Не погодившись із вказаним рішенням суду відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову. 
Позивач зазначає, що спричинені збитки позивачці, як клієнту банку не підлягають відшкодуванню за рахунок АТ КБ «ПриватБанк», оскільки Умовами і правилами надання банківських послуг передбачено, що клієнт зобов?язаний вживати заходів для запобігання втрати ,пошкодження, викрадення карти, доступу третіх осіб до картки, в тому числі і інформації нанесеної на картці.
Крім того зазначає, що позивачка приховала від суду те, що вона передала особисту конфіденційну інформацію третім особам, якими в подальшому і було знято кошти з карткового рахунку.
Вважає, що позивачка має нести повну відповідальність за усі операції, які здійснюються за допомогою її банківської картки.
Представник позивача подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить рішення суду залишити без змін, а скаргу без задоволення.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази у справі, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, про задоволення скарги.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно грунтувантися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Згідно ч. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати.
Оскаржуване рішення суду не відповідає зазначеним нормам процесуального законодавства.
Встановлено, що 11.01.2023 невстановлена особа зателефонувала позивачу ОСОБА_1 з номеру НОМЕР_1 та представившись співробітником служби безпеки АТ КБ «ПриватБанк», невідомим їй способом, без її згоди, шахрайським шляхом, без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача здійснила безпідставне списання кредитних коштів двома платежами, на суму 29 000 грн, та 19 000 грн, відповідно з банківської картки № НОМЕР_2 , відкритої в АТ КБ «ПриватБанк», на раніше невідомий їй сервіс (виписка по картковому рахунку наявна при матеріалах справи).
Після виявлення несанкціонованого списання грошей у вигляді кредитного ліміту по кредитній картці у сумі 49 920 грн, позивачка відразу зателефонувала до служби підтримки AТ КБ «Приватбанк» за номером 3700 та повідомила про подію, а також з вимогою заблокувати картку, що в подальшому і було зроблено працівниками банку.
Після виявлення несанкціонованого списання грошей у вигляді кредитного ліміту на кредитній картці у сумі 49 999,98 грн, позивач звернулась до Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області із заявою про вчинення шахрайських дій за вказаних обставин. За вказаною заявою 01.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за № 12023121010000326 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України. У даному кримінальному провадженні ОСОБА_1 , в силу вимог ч. ч. 1, 2 ст. 55 КПК України, є потерпілою.
Як вбачається з відповіді на звернення за вих.. № 20.1.0.0.0/7/230206/34171 АТ КБ «ПриватБанк» повідомив, що за рахунком НОМЕР_2 , 11.01.2023 було здійснено ряд операцій. Операції було вчинено за допомогою картки, яка була додана до сервісу Apple Pay.
Звернувшись із даним позовом позивачка вказувала, що вона є пенсіонеркою, користується мобільним телефоном з ОС Android, на якому фізично не можливо встановлення сервісу Apple Pay, додатковими сервісами дублювання платіжних засобів ніколи не користувалась і користуватися не вміє. 
Позивач стверджує, що дані відносно карткового рахунку № НОМЕР_2 де на момент вчинення спірних транзакцій був встановлено кредитний ліміт у розмірі 50 000 грн., вона третім особам не передавала, списання грошей у вигляді кредитного ліміту відбулось без її відома та згоди. Карткою зі встановленим кредитним лімітом заявниця взагалі не користувалась з моменту її видачі.
Суд першої інстанції задовольняючи позов виходив з того, що позивач як користувач картки своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; списання грошових коштів відбулося не за її розпорядженням і вона не повинна нести відповідальності за такі операції; виявивши безпідставне списання коштів, позивач повідомила про цей факт банк та звернулися до правоохоронних органів.
Апеляційний суд не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (стаття 509 ЦК України).
Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
       Колегія суддів враховує, що позивачка сама із свого мобільного телефону повідомила стороннім особам відомості, які уможливлюють електрону ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № кримінального провадження: 12023121010000326.
       Звернувшись із заявою про вчинення кримінального правопорушення позивачка вказувала, що протиправними діями невідомої особи їй було завдано збитків на суму – 49920,00 грн (а.с. 9).
Відповідно до ст. 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком.
За приписами ст. ст. 1066, 1068 Цивільного кодексу України банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.
Згідно Умов та правил надання банківських послуг , Банк не несе відповідальності за операції ,що супроводжуються розголошенням інформації з карткового рахунку.
Тому, позивачка, як клієнт АТ КБ «ПриватБанк» несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі ,якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати картки, розголошення ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію (п.2.1.4.12.4 Умов).
Встановлено, що позивач повідомила оператора АТ КБ «ПриватБанк» про несанкціоноване списання з її рахунку коштів після того як надала третім особам свої дані через телефонний дзвінок здійснений – 11.01.2023.
У постанові Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі N 686/17744/21 зазначено, що встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначені того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк.
Судом першої інстанції неправильно встановлено обставини справи та неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права, яке призвело до неправильного вирішення справи, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню із скасуванням рішення суду першої інстанції. 
Додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі.
У разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу ,що узгоджується із позицією Великої палати ВС, викладеної у постанові від 05.07.2023 у справі №904/8884/21.
       Тому , додаткове рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.01.2024 втрачає силу. 
       Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з ч. ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 382, 389 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» - задовольнити. 
Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 11 грудня 2023 року -скасувати, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів.
Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» (ЄДРПОУ 14360570) судовий збір за подання апеляційної скарги в сумі – 2684,00 грн .
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

       Головуючий суддя:                                                                     О.Л. Дуковський 
       Судді:                                                                                             А.М. Головань
                                                                                                 О.А. Письменний