ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
01 квітня 2024 року
м. Київ
 
справа № 359/7313/21
провадження № 61-12923св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
Тітова М. Ю. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В.,
 
учасники справи:
за первісним позовом:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
 
за зустрічним позовом:
позивач - ОСОБА_2 ,
відповідач - ОСОБА_1 ,
третя особа - орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей та сім`ї Бориспільської міської ради

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Київського апеляційного суду від 20 липня 2023 року в складі колегії суддів: Гуля В. В., Матвієнко Ю. О., Мельника Я. С.,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог 
У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , у якому просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 60 000, 00 грн щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку, починаючи стягнення від дня пред'явлення позову і до досягнення ОСОБА_3 повноліття, а потім у розмірі 40 000, 00 грн щомісячно до повноліття ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також просила суд стягнути з ОСОБА_2 аліменти на своє утримання у розмірі 20 000, 00 грн щомісячно до досягнення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 трирічного віку.
На обґрунтування позову зазначала, що 02 серпня 2014 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі, в якому народилося троє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Вона проживає окремо від чоловіка, має намір розірвати шлюб.
Діти проживають з нею за адресою: АДРЕСА_1 , та перебувають на повному її утриманні, що підтверджується актом обстеження житлово-побутових умов від 26 липня 2021 року, складеним депутатом Бориспільської міської ради. 
Вона займається доглядом за двома дітьми, які не досягли трирічного віку, інших джерел доходу, окрім соціальних виплат по догляду за дітьми, в неї немає, однак відповідач не надає їй належну матеріальну допомогу на дітей.
У січні 2022 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до  ОСОБА_1 , у якому просив встановити наступний спосіб участі батька ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з доньками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме:
- кожної п`ятниці з 18 год 00 хв до 17 год 00 хв неділі за місцем проживання батька без присутності матері;
- кожен день народження дітей з 12 год 00 хв до 20 год 00 хв без присутності матері;
- першого січня кожного року з 12 год 00 хв до 12 год 00 хв наступного дня без присутності матері;
- 06 січня кожного року з 12 год 00 хв до 12 год 00 хв 07 січня без присутності матері;
- святкові дні з 09 год 00 хв до 20 год 00 хв без присутності матері;
- тижневий відпочинок з дітьми протягом осінніх, зимових та весняних канікул без присутності матері;
- місячний відпочинок з дітьми протягом літніх канікул без присутності матері.
Також просив зобов`язати ОСОБА_1 передавати йому доньок у визначені судом дні для зустрічей.
Зустрічний позов мотивований тим, що після розірвання шлюбу з ОСОБА_1 у них почали виникати непорозуміння щодо участі у вихованні та спілкуванні з дітьми.
Хоча діти й зареєстровані за його місцем проживання, станом на 2023 рік вони проживають з матір`ю у Житомирській області.
Оскільки невизначеність місця проживання дітей породжує між ними конфлікти, ОСОБА_2 просив позов задовольнити.
Короткий зміст судових рішень в справі
Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2023 року первісний позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 5 000, 00 грн щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 09 серпня 2021 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 5 000, 00 грн щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 09 серпня 2021 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 5 000, 00 грн щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, починаючи з 09 серпня 2021 року і до досягнення дитиною повноліття.
Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на її утримання в розмірі 3 000, 00 грн щомісячно, починаючи з 09 серпня 2021 року і до досягнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , трьох років.
Стягнуто з ОСОБА_2 судовий збір на користь держави у розмірі 908, 00 грн.
У задоволенні первісного позову в іншій частині відмовлено.
Зустрічний позов ОСОБА_2 задоволено частково.
Встановлено наступний спосіб участі батька ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з доньками ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які народилися ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме:
- кожна перша та третя п`ятниця місяця з 18 год 00 хв до 17 год 00 хв неділі за місцем проживання батька, без присутності матері;
- день народження дітей з 12 год 00 хв до 20 год 00 хв в присутності матері;
- Новий рік з 31 грудня 16 год 00 хв по 01 січня 16 год 00 хв в парні роки без присутності матері;
- 06 січня з 12 год 00 хв по 07 січня 12 год 00 хв в непарні роки без присутності матері;
- тижневий відпочинок з дітьми протягом весняних та літніх канікул без присутності матері.
У задоволенні зустрічного позову в іншій частині відмовлено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 992, 40 грн.
Рішення допущено до негайного виконання в межах суми платежу за один місяць.
Суд першої інстанції виходив з того, що визначений розмір аліментів на дітей та матір відповідає вимогам розумності, буде достатнім для забезпечення належного утримання та відповідатиме можливостям батька надавати допомогу на утримання дітей та позивача.
Визначаючи спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з дітьми ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , суд вбачав за доцільне підтримання дітьми на регулярній основі прямих контактів з обома батьками на основі справедливого балансу між часом, який проводить мати з дітьми та часом, який повинен проводити батько з ними.
Постановою Київського апеляційного суду від 20 липня 2023 року рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2023 року в частині вирішення зустрічного позову скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким зустрічний позов ОСОБА_2 задоволено частково.
Встановлено наступний спосіб участі батька ОСОБА_2 у вихованні та спілкуванні з доньками ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які народилися ІНФОРМАЦІЯ_3 :
- до досягнення дітьми семирічного віку: перша, третя субота та неділя щомісяця за присутності матері на її території, за попередньою домовленістю сторін та інші дні за домовленістю сторін;
- після досягнення дітьми семирічного віку: кожні другі, четверті вихідні місяця з 10 год 00 хв щосуботи по 17 год 00 хв неділі за місцем проживання батька або на нейтральній території та інші дні за попередньою домовленістю між батьками;
- дні народження, святкові та канікулярні дні - за взаємною домовленістю між батьками;
- відпочинок та оздоровлення дітей під час відпустки батька - за попередньою взаємною домовленістю між батьками.
В іншій частині рішення суду залишено без змін.
Постанова апеляційного суду мотивована тим, що зважаючи на рівність обов`язку батьків по утриманню дитини, задовільний стан здоров`я позивача та відповідача, виходячи із принципу якнайкращого забезпечення інтересів дітей, на користь яких стягуються аліменти, їх розмір, визначений судом першої інстанції, є достатнім для забезпечення належного утримання дітей та дружини і не перевищує фінансову спроможність ОСОБА_2 . 
Встановлюючи порядок побачень батька з дітьми, врахувавши інтереси дітей, які мають пріоритет над інтересами батьків, а також принцип рівності батьків у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участь у її вихованні, бажання батька брати участь у вихованні дітей, а також їх вік, взявши до уваги висновок органу опіки та піклування, а також факт притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насилля, колегія суддів дійшла висновку про зміну способу участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітніми ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги
У серпні 2023 року ОСОБА_2 через представника  ОСОБА_6 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просив скасувати постанову Київського апеляційного суду від 20 липня 2023 року та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
На обґрунтування касаційної скарги зазначав про застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року в справі № 285/3071/18 (провадження № 61- 12460св19), від 23 грудня 2020 року в справі № 712/11527/17 (провадження № 61-18882св19), від 31 березня 2021 року в справі № 201/13423/19 (провадження № 61-504св21), від 14 липня 2021 року в справі № 450/2303/18 (провадження № 61-242св21), від 26 вересня 2021 року в справі № 766/781/20 (провадження № 61-320св22), від 30 вересня 2021 року в справі № 176/1955/20 (провадження № 61-11417св21), від 13 жовтня 2021 року в справі № 522/2593/19 (провадження № 61-5380св21), від 20 жовтня 2021 року в справі № 363/3045/18 (провадження № 61-11892св21) (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);
Також оскаржив судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційна скарга мотивована, зокрема тим, що суд апеляційної інстанції всупереч вимог ЦПК України належним чином не повідомив його про дату, час і місце судового засідання.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 12 вересня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали з Бориспільського міськрайонного суду Київської області.
03 жовтня 2023 року справа № 359/7313/21 надійшла до Верховного Суду.
Позиція Верховного Суду
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Згідно з частиною третьою статті 368 ЦПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
У частині восьмій статті 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.
ОСОБА_2 у касаційній скарзі зазначає, що його не було належним чином повідомлено про дату, час і місце судового розгляду, в результаті чого суд апеляційної інстанції розглянув справу та ухвалив судове рішення без його участі.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 травня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2023 року.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 травня 2023 року призначено справу до розгляду в судовому засіданні на 15 червня 2023 року о 14:30 год з повідомленням сторін.
15 червня 2023 року справу знято з розгляду у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у місті Києві, наступне судове засідання призначено на 20 липня 2023 року о 14:30 год.
У справі немає доказів належного повідомлення позивача за зустрічним позовом (його представника) про розгляд справи, призначений на 20 липня 2023 року, зокрема, доказів направлення йому судової повістки-повідомлення засобами поштового зв`язку та, як наслідок, її отримання (вручення).
Всі судові повістки-повідомлення ОСОБА_2 направлялися на електронну адресу  ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка не є його офіційною електронною адресою. Вказана електронна пошта ОСОБА_2 та його представником не зазначалась у жодних поданих ними заявах (клопотаннях). У матеріалах справи відсутні документи, які підтверджують наявність у ОСОБА_2 офіційної електронної адреси. 
Отже, апеляційний суд розглянув справу за відсутності позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 , належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання.
Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Згідно з частиною четвертою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції скасовує судове рішення за наявності підстав, які тягнуть за собою обов`язкове скасування судового рішення.
Відповідно до пункту 5 частини першої, частини четвертої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.
Оскільки ОСОБА_2 обґрунтовує свою касаційну скаргу тим, що апеляційний суд належним чином не повідомив його про розгляд справи, і ця обставина підтверджується матеріалами справи, постанова апеляційного суду підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
При цьому, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції скасовує постанову апеляційного суду з обов`язкової підстави для скасування судових рішень, інша частина доводів касаційної скарги Верховним Судом по суті не оцінюється та не перевіряється.
Керуючись статтями 400, 401, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.
Постанову Київського апеляційного суду від 20 липня 2023 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                М. Ю. Тітов

А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко