ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2024 року	Львів	Справа № 380/1179/24 пров. № А/857/4339/24	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді                                                  Коваля Р.Й.,
суддів                                                                       Гуляка В. В.,
                                                                                 Ільчишин Н.В.,
розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року (прийняту в м. Львові суддею Хомою О.П.) про повернення позовної заяви в адміністративній справі № 380/1179/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій; визнання протиправними та скасування наказів,

                                                          В С Т А Н О В И В:

У січні 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Буженко Ю. С., звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі – відповідач-1),  Військової частини НОМЕР_1 (далі – відповідач-2), в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ ІНФОРМАЦІЯ_1 про призов на військову службу позивача під час мобілізації;
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо призову на військову службу позивача під час мобілізації;
- скасувати та визнати протиправним п. 33.1 наказу командира Військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 286 від 09.11.2023 щодо зарахування до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 солдата ОСОБА_1 , призваного по мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою судді Львівського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

Представником позивача 29.01.2024 (вх. 1838ел) та 30.01.2024 (вх. № 7467) подано заяви тотожного змісту, суть яких полягає у тому, що звернення до суду із позовною заявою через підсистему “Електронний суд” є лише альтернативною формою звернення, що не позбавляє можливості звернення до суду з позовом паперової форми, тому просив надати доступ до правосуддя і відкрити провадження на підставі поданої позовної заяви.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу, у зв`язку з невиконанням вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Не погодившись із постановленою ухвалою, її оскаржив ОСОБА_1 , який, з покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить таку скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному КАС України. Відтак зазначає, що адвокат, який здійснює представництво інтересів позивача, не позбавлений права подати позовну заяву в паперовій формі, а не лише в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд».

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв`язку з розглядом справи у письмовому провадженні фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга належить до задоволення з таких підстав.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. 
Пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не виконано вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху. 
При цьому в ухвалі про залишення позовної заяви без руху суд вказав, що позовну заяву від імені позивача, яка подана у паперовому вигляді, підписано його представником, адвокатом Буженком Ю. С.  
З відповіді № 438106 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС, сформованої засобами підсистеми ЄСІТС “Електронний суд” 22.01.2024, видно, що адвокат Буженко Ю. С. зареєстрований в Електронному кабінеті у підсистемі Електронний суд ЄСІТС 19.06.2019.
Вказане свідчить, що позовна заява не підписана у спосіб, визначений чинним законодавством України, оскільки адвокат Буженко Ю. С. повинен подати таку через ЄСІТС, з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, як це передбачено абзацом другим частини восьмої статті 18 КАС України та пунктом 16 розділу ІІІ Положення.

Аналізуючи наведені мотиви, з яких виходив суд першої інстанції повертаючи позовну заяву, апеляційний суд звертає увагу на таке.

Частиною шостою статті 18 КАС України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Судом встановлено, що адвокат Буженко Ю. С. має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі “Електронний суд” ЄСІТС.

Відтак у суду першої інстанції не було процесуальних підстав для залишення позовної заяви без руху.

Суд першої інстанції також зазначив, що на адвокатів покладається обов`язок вчиняти процесуальні дії виключно в електронній формі через електронний кабінет.

Проте колегія суддів вважає такий висновок суду помилковим, з огляду на таке. 

01 грудня 2018 року в газеті “Голос України” та на офіційному вебпорталі “Судова влада України” Державна судова адміністрація України оголосила про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У газеті “Голос України” від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вища рада правосуддя оприлюднила оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: “Електронний кабінет”; “Електронний суд”; підсистема відеоконференцзв`язку.

Пункт 110 розділу V “Перехідні положення” Положення про ЄСІТС визначає, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті “Голос України” та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

Отже, 05 жовтня 2021 року є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: “Електронний кабінет”, “Електронний Суд”, підсистема відеоконференцзв`язку (30 днів із дня опублікування оголошення Вищою радою правосуддя в газеті “Голос України” оголошення про створення та забезпечення функціонування вказаних підсистем (модулів) ЄСІТС).

Вища рада правосуддя в оголошенні повідомила, що “відповідно до пункту 2 § 2 розділу 4 Закону України “Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів” (далі - Закон) окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС, яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Отже, з початком функціонування підсистем “Електронний кабінет”, “Електронний суд”, підсистеми відеоконференцзв`язку:
вводяться в дію підпункт 1 пункту 3, підпункт “а” підпункту 3 пункту 17, пункт 19 § 1 розділу 4 Закону; підпункт 5 пункту 7 § 1  розділу 4 Закону  - в частині щодо можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції,  функціонування офіційних електронних адрес та процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) ЄСІТС (електронний кабінет);
зазнає змін порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 17.1, 17.5, 17.6, 17.14, 17.16 підпункту 17 пункту 1 розділу XI “Перехідні положення” Господарського процесуального кодексу України; підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI “Перехідні положення” Цивільного процесуального кодексу України; підпунктами 15.1, 15.5, 15.7, 15.15, 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VII “Перехідні положення” Кодексу адміністративного судочинства України; підпунктом 17.7 підпункту 17 пункту 1 розділу XI “Перехідні положення” Господарського процесуального кодексу України, підпунктом 15.7 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI “Перехідні положення” Цивільного процесуального кодексу України, підпунктом 15.8 підпункту 15 пункту 1 розділу VII “Перехідні положення” Кодексу адміністративного судочинства України - в частині фіксування судових засідань, що проводяться в режимі відеоконференції з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку.

Ці дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС”.

Відповідно до пункту 3 Положення про ЄСІТС Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (ЄСІТС) - це сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.
Відповідно до пункту 8 Положення про ЄСІТС підсистема “Електронний кабінет” (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).
Підсистема “Електронний суд” (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи(пункт 24 Положення про ЄСІТС).
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26  Положення про  ЄСІТС).

При цьому, згідно частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.
Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до частини сьомої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом (ч.7 ст.44 КАС України).
Згідно частини восьмої статті 44 КАС України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Отже, слід розмежовувати форму процесуального документа з яким звертається учасник до суду, і такі чинним процесуальним законом передбачені дві: 1) паперова і 2) електронна.
Колегія суддів наголошує, що законодавець допустив подання нарівні з паперовою формою, документів в електронній формі.

Враховуючи наведене, адвокат Буженко Ю. С. як представник ОСОБА_1 , міг подати позовну заяву до Львівського окружного адміністративного суду: 1) в паперовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу “Електронний суд”, розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

Колегія суддів зазначає, що адвокат Буженко Ю. С. на виконання вимог пункту 10 Положення про ЄСІТС зареєстрував свій Електронний кабінет в ЄСІТС та подав позовну заяву саме в паперовій (письмовій) формі, що не заборонено положеннями чинного законодавства (ч. 8 ст. 18 КАС України), проте суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про повернення позовної заяви.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на положення ч. 11 ст. 44 КАС України, згідно з якими якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.
Отже, обов`язок подання документів в електронній (а не паперовій) формі, перебуває в залежності не від статусу особи (зокрема адвокатів та інших осіб перелічених в ч. 6 ст. 18 КАС України) чи факту реєстрації Електронного кабінету в ЄСІТС, а від первинної форми документа з яким учасник звернувся до суду.
При цьому норми КАС України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС не позбавляють права на подання позову, апеляційної чи касаційної скарги до суду в паперовій формі не залежно від того чи зареєструвала особа електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, чи ні.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, передчасно повернув позовну заяву, внаслідок чого було обмежено право позивача на захист своїх інтересів.

Відповідно до частини першої статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 
1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;
2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;
3) невідповідність висновків суду обставинам справи;
4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, у зв`язку з чим ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати та прийняти постанову, якою справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. 

Керуючись ст. ст. 169, 229, 308, 311, 320, 321, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд

                                                   П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року про повернення позовної заяви в адміністративній справі № 380/1179/24 скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий суддя	 	Р. Й. Коваль 	
судді	 	В. В. Гуляк 	
 	 	Н. В. Ільчишин