ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/2380/24
Провадження № 2/991/2/24
У Х В А Л А

14 травня 2024 року	місто Київ	  	

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів: головуючого Крикливого В.В., суддів Галабали М.В. та Ногачевського В.В.,
за участю: секретаря судового засідання Чумаченко А.О., представника позивача - прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Стрільцова І.С., представників відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву представника відповідачів ОСОБА_1 про відвід колегії суддів,

в с т а н о в и в :

До Вищого антикорупційного суду надійшла позовна заява Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - позивач) до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (далі - відповідачі) про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави.
У позовній заяві позивач прохає визнати необґрунтованими та стягнути в дохід держави належні ОСОБА_5 активи, а саме житловий будинок та земельні ділянки, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (далі ? спірне майно).
Ухвалою від 25.03.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (т. 4 а.с. 79).
У підготовчому засіданні 14.05.2024 представник відповідачів ОСОБА_1 подав заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючого Крикливого В.В., суддів Галабали М.В. та Ногачевського В.В.

Обґрунтування заяви про відвід
У своїй заяві про відвід суддів представник відповідачів ОСОБА_1 послався на порушення судом принципів рівності, диспозитивної та змагальності учасників процесу, що, на його думку, виразилося у такому.
1.   Розгляд заяви представника позивача про забезпечення позову був здійснений без повідомлення та без участі відповідачів та їх представника, хоча, всупереч вимог ч. 5 ст. 153 ЦПК України, прокурор не навів у заяві достатніх даних, які б указували на таку необхідність. Стверджував, що інформацію про судовий розгляд цієї заяви було приховано від відповідачів. Сама ж заява про забезпечення позову не містила відповідних доказів, була необґрунтованою та суперечливою. Незважаючи на це, ухвалою від 27.03.2024 суд її задовольнив та безпідставно наклав арешт на спірне майно ОСОБА_5 .
2.   Суд неправомірно відмовив у задоволенні його, ОСОБА_1 , та адвоката Мостової О.І. заяв про залучення ОСОБА_6 до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів. Вважав, що така позиція суду призводить до порушення прав ОСОБА_6 , як позикодавця на підставі договору позики від 22.11.2022, що був укладений з ОСОБА_5 (позичальником).
На думку представника відповідачів ОСОБА_1 , наведе свідчить про те, що суд створює більш сприятливі умови для обстоювання правової позиції іншою стороною, а відповідно не є безстороннім.

Позиції учасників справи
Представники відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 заяву про відвід колегії суддів підтримали повністю з підстав, що у ній наведені. Окремо представник відповідачів ОСОБА_3 також звернув увагу на те, що, відмовивши у залученні ОСОБА_6 до участі в справі як третьої особи, суд поклав на відповідачів додатковий тягар доказування майнового стану зазначеної особи.
Прокурор Стрільцов І.С. проти задоволення заяви про відвід колегії суддів заперечував. Вважав, що доводи представників відповідачів зводяться виключно до незгоди із прийнятими судом рішеннями.
Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , будучи належно повідомленими про дату, час і місце підготовчого засідання, до суду не прибули, причин неявки не повідомили.
За вказаних обставин неприбуття відповідачів не перешкоджає розгляду у підготовчому засіданні заяви про відвід суддів.

Окремі процесуальні аспекти розгляду заяви
Відповідно до ч. 2 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.
Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 33 ЦПК України (абз. 1 ч. 3 ст. 40 ЦПК України).
Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу (абз. 2 ч. 3 ст. 40 ЦПК України).
З огляду на те, що заява представника відповідачів ОСОБА_1 про відвід колегії суддів подана безпосередньо у підготовчому засіданні 14.05.2024, питання про відвід суддів підлягає вирішенню судом, який розглядає цивільну справу.

Мотиви суду
Заслухавши думки учасників підготовчого засідання, перевіривши матеріали справи та доводи заявника, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відводу колегії суддів, з огляду на таке.
Так, підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені ст. 36 ЦПК України.
А саме, частиною першою цієї статті визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
Окрім того, суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 ЦПК України, тобто у випадку повторної участі судді у розгляді справи (ч. 2 ст. 36 ЦПК України).
Водночас, нормою ч. 4 ст. 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Згідно з ч. 2 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у ст. 36 та ст. 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи.
Як уже зазначалося раніше, наявність підстав для відводу колегії суддів представник відповідачів пов`язав із постановленими судом ухвалами від 27.03.2024, якою задоволено заяву представника позивача про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне майно, та від 07.05.2024 про відмову в задоволенні заяв про залучення ОСОБА_6 до участі у справі як третьої особи.
За твердженням ОСОБА_1 , сам факт та мотиви прийняття цих судових рішень викликають сумніви у неупередженості колегії суддів. Також, заявник ставить під сумнів безсторонність та об`єктивність суду через проведення розгляду заяви про забезпечення позову без повідомлення та у відсутність відповідачів та їх представників.
Тобто, зі змісту заяви представника відповідачів ОСОБА_1 та його пояснень у судовому засіданні слідує, що, як на підставу для відводу колегії суддів, він посилається на п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, а саме на наявність інших обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів.
Вирішуючи заяву про відвід, суд, відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини.
Так, Європейським судом з прав людини сформована усталена практика, виходячи з якої безсторонність (неупередженість) суду для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) повинна визначатися на підставі суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або небезсторонність у конкретній справі. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Застосовуючи об`єктивний критерій, належить з`ясовувати, чи існують, окрім самої поведінки, певні факти, які можуть служити підставою для сумніву у безсторонності судді. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими. Проте у кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (серед інших, рішення від 10.12.2009 у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).
Усі аргументи заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів зводяться до незгоди із порядком вирішення заяви про забезпечення позову та ухваленими судовими рішеннями. Однак, в силу ч. 4 ст. 36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями суду не може бути підставою для відводу.
Об`єктивних та обґрунтованих даних, які б свідчили про те, що при ухваленні згаданих судових рішень суд проявив упередженість або необ`єктивність, у заяві представника відповідачів не наведено. Водночас мотиви прийнятих колегією суддів процесуальних рішень зазначені у відповідних ухвалах. Заперечення на ці ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду (ч. 2 ст. 353 ЦПК України).
Інших, передбачених ст. 36, 37 ЦПК України, обставин, які б унеможливлювали участь зазначених суддів у згаданій цивільній справі, під час розгляду заяви про відвід не встановлено.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного та керуючись ст. 36, 39, 40 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Відмовити в задоволенні заяви представника відповідачів ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі: головуючого Крикливого В.В., суддів Галабали М.В. та Ногачевського В.В.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.
Повний текст ухвали складено 17.05.2024.

Судді:

Віталій КРИКЛИВИЙ                        Маркіян ГАЛАБАЛА                        Віктор НОГАЧЕВСЬКИЙ