ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2848/24 Справа № 186/346/21 	  	Суддя у 1-й інстанції - Кривошея С.С. Суддя у 2-й інстанції - Лопатіна М. Ю.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2024 року                                                                м. Дніпро
Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:
головуючого судді - Лопатіної М.Ю., 
суддів: - Городничої В.С., Петешенкової М.Ю. 
за участю секретаря - Ніколиної А.П.
розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 15 грудня 2023 року, ухвалене у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, скасування актів та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П, -

В С Т А Н О В И Л А:

Описова частина.
Короткий зміст позовних вимог.
В березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі: ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»), треті особи: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (далі: ГУ ПФУ в Дніпропетровської області), Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, скасування актів та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з 10 серпня 2009 року він перебував у трудових відносинах з Виробничим структурним підрозділом «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» (далі: ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»), де з 13 жовтня 2020 року займав посаду гірничого майстра дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки.
01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ним стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за наступних обставин. Так, у зазначений день він працював у першу зміну і помічником начальника дільниці ПРТБ ОСОБА_2 йому, як гірничому майстру, був виданий наряд на замір газу метану у дегазаційних свердловинах. В процесі виконання даного завдання йому необхідно було перебиратися через дегазаційну трубу діаметром 325 мм. до замірної станції. Підійшовши до цієї труби, він став однією ногою на неї, а другою на ремонтину, яка лежала на підошві виробки, сіпнувся та втративши рівновагу впав на підошву виробки обличчям вниз, в результаті чого отримав травму. Там же йому було надана перша медична допомога медичною сестрою ОСОБА_3 . Після надання першої медичної допомоги на виробництві, зі скаргами на головний біль, запаморочення, нудоту, загальну слабкість та наявність забійно-рубленої рани правої лобної області, довжиною приблизно 3-4 см., він був доставлений до КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування», де йому була надана необхідна допомога, а також проведена комп`ютерна томографія головного мозку та встановлено діагноз: відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ступеня, забійно-рублена рана правої лобної частини, що підтверджується епікризом з медичної картки стаціонарного хворого №5392. Після отриманої травми він перебував на лікуванні в медичних установах на амбулаторному та стаціонарному лікуванні, де йому поставили діагноз: стан після черепно-мозкової травми одержаної на виробництві, забій головного мозку 1 ст., судомний синдром із частими генералізованими тоніко- клонічними нападами (15 за місяць), частими сутінковими, у тому числі постачальними, розладами свідомості (30 за місяць), вираженими тривожно- депресивними, вираженими експлозивними, галюцинаторно-маячними включеннями, наростаючими когнітивними порушеннями, що підтверджується епікризом з історії хвороби № 65/2021. 19 лютого 2021 року МСЕК встановила йому 2 групу інвалідності, що підтверджується довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААВ № 122195 від 19 лютого 2021 року.
02 листопада 2020 року наказом ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» №6987 була створена комісія по розслідуванню даного нещасного випадку, яка, відповідно до акта розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, затвердженого 18 листопада 2020 року, на підставі встановлених фактів прийшла до висновку про те, що нещасний випадок, який з ним стався, не вважається таким, що пов`язаним з виробництвом. При цьому, один з п`яти членів комісії висловив окрему думку, вважаючи, що травму він отримав під час виконання посадових обов`язків та необхідно скласти акт пов`язаний з виробництвом. Не погодившись з висновками комісії вказаними в акті, він неодноразово звертався до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області та директора ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з заявою про призначення повторного розслідування. Відповідачем, наказом ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» №880 від 03 лютого 2021 року, повторно була створена комісія по розслідуванню нещасного випадку, яка, відповідно до акта розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, затвердженого 12 лютого 2021 року, прийшла до висновку, аналогічного з попереднім про те, що нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом. При цьому, один з п`яти членів комісії висловив окрему думку, вважаючи, що травму він отримав під час виконання посадових обов`язків та необхідно скласти акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом.
Він не погоджується з такими висновками відповідача, вважає свою травму пов`язаною з виконанням посадових обов`язків, а нещасний випадок, що стався із ним, пов`язаним з виробництвом.
Просив суд визнати нещасний випадок, що стався з ним 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. на ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» таким, що пов`язаний з виробництвом, скасувати акт за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ним на ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 16 листопада 2020 року, затверджений 18 листопада 2020 року директором ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_4 , скасувати акт за формою Н-1/НП розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ним на ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 10 лютого 2021 року, затверджений 12 лютого 2021 року директором ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Хавренковим Р.В., зобов`язати відповідача скласти та видати акт розслідування нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ним на ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» під час виконання трудових обов`язків, за формою Н-1/П.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.
Рішенням Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 15 грудня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: ГУ ПФУ в Дніпропетровській області, Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання нещасного випадку пов`язаного з виробництвом, скасування актів та зобов`язання скласти акт за формою Н-1/П, задоволені частково.
Скасовано акт за формою Н-1/НП розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцем міста Першотравенська Дніпропетровської області, під час виконання трудових обов`язків на ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», від 10 лютого 2021 року, який затверджений директором ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_4 12 лютого 2021 року. У задоволені решти позовних вимог відмовлено.
Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн. та витрати на проведення комісійної судово-медичної експертизи в розмірі 13626,45 грн., а всього 18626, 45 грн. Стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь держави судовий збір в розмірі 908 грн.
Задовольняючи частково позовні вимоги та скасовуючи акт за формою Н-1/НП розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку від 10 лютого 2021 року, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що висновки комісії, викладені в цьому акті є непереконливими та такими, що не спростовують твердження позивача по справі та зводяться виключно до того, що комісією зазначається, що нещасний випадок не може бути визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом, оскільки позивач фактично не дотримався правил особистої безпеки при замірі газу метану у дегазаційній свердловині на 130 бортовому штреку, тобто через особисту необережність. 
Крім того, місцевий суд виходив з того, що позовні вимоги в частині визнання нещасного випадку, який стався з ОСОБА_1 таким, що пов`язаний з виробництвом та складання та видача акту за формою Н-1 не підлягають задоволенню, оскільки відносяться до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку, відповідно до положень, визначених Порядком № 337.
Стосовно позовних вимог позивача в частині скасування акту за формою Н-1/НП, складеного за результатами першого розслідування нещасного випадку, то місцевий суд дійшов висновку про те, що у їх задоволенні слід відмовити, оскільки зазначений акт вже скасовано відповідачем.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.
Не погодившись судовим рішенням в частині відмови в задоволенні позовних вимог, представник ОСОБА_1 - адвокат Нестерчук С.В. подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду в зазначеній частині скасувати та ухвалити нове рішення, яким ці позовні вимоги задовольнити.
Скарга обґрунтована тим, що ухвалюючи рішення суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відсутність у суду повноважень щодо визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом. Крім того, відсутність впливу на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища при настанні з ним нещасного випадку не є підставою визнання такого нещасного випадку таким, що не пов`язаний з виробництвом, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 14 лютого 2022 року у справі №235/3344/20. Скаржник також вважає, що є неправильним висновок суду про відсутність підстав для скасування акту за формою Н-1/НП, затвердженого 18 листопада 2020 року, оскільки пунктом 7.3 акту форми Н-1/НП, затвердженого 12 лютого 2021 року (повторний акт) було скасовано акт форми Н-1/НП, складений за результатами першого розслідування, а відтак, скасувавши повторний акт, і не скасувавши при цьому первинний акт, суд таким чином відновив дію первинного акту, що однозначно розходиться із мотивацією суду. Крім того, позивач вказував на те, що враховуючи практику Верховного Суду, а також принцип процесуальної економії, суд має ефективно захистити право, унеможлививши повторний позов, а тому виходячи з конкретних обставин справи, не позбавлений можливості щодо вирішення питання про зв`язок нещасного випадку з виробництвом та у питанні щодо зобов`язання вчинення певних дій. Отже, позовні вимоги про зобов`язання скласти та видати акт за формою 1-Н/П підлягають задоволенню. 
Доводи і заперечення інших учасників справи.
У своїх відзивах на апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», ГУ ПФУ в Дніпропетровській області, посилаючись на відповідність оскаржуваного судового рішення вимогах законності та обґрунтованості, просили апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення – без змін.
Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці у своєму відзиві на апеляційну скаргу посилалось на порушення першої інстанції норм процесуального та матеріального, тому просило апеляційну скаргу задовольнити.
В судовому засіданні апеляційного суду позивач та його представник – адвокат Нестерчук С.В. апеляційну скаргу підтримали, просили рішення суду в частині відмови у задоволенні позову скасувати та ухвалити нове рішення, яким ці позовні вимоги задовольнити.
Представник ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» - адвокат Тюлькіна О.О., у судовому засіданні апеляційного суду просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржуване судове рішення - залишити без змін.
Представник Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Рева О.В. у судовому засіданні просив апеляційну скаргу позивача задовольнити.
ГУ ПФУ в Дніпропетровській області про дату, час та місце розгляду справи було повідомлено належним чином, згідно заяви, просило справу розглянути за відсутності його представника. 
Мотивувальна частина.
Позиція апеляційного суду.
Заслухавши позивача та його представника, представника відповідача та третіх осіб, перевіривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню із наступних підстав.
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції в оскаржуваній частині не в повній мірі відповідає вказаним вимогам.
Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу в межах вимог апеляційної скарги.
Фактичні обставини справи.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах з відповідачем ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», де працював на різних посадах, з 13 жовтня 2020 року працював гірничим майстром дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки (т.1 а.с.13-14).
01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 на території ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» стався нещасний випадок.
Для проведення розслідування нещасного випадку, за наказом №6987 від 02 листопада 2020 року ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» була створена комісія з розслідування у складі: голова комісії ОСОБА_5 – виконуючий обов`язки заступника директора з охорони праці ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»; члени комісії: ОСОБА_6 – завідувачка сектору профілактики страхових випадків – страховий експерт з охорони праці Першотравенського міського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області; ОСОБА_7 – голова незалежної профспілки гірників вугільної промисловості ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» шахти «Степова»; ОСОБА_8 – виконуючий обов`язки завідуючого гірничими роботами ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»; ОСОБА_9 – керівник департаменту з правового забезпечення ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».
За результатами проведення розслідування комісією був складений акт від 16 листопада 2020 року за формою Н-1/НП, який був затверджений 18 листопада 2020 року, згідно якого розглянувши матеріали розслідування, заслухавши потерпілого та свідків, на підставі встановлених фактів комісія прийшла до висновку про те, що нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 не підпадає під дію п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 № 337, тому не вважається таким, що пов`язаним з виробництвом (т.1. а.с.15-17). В даному акті комісія зазначила, що встановлені нею факти не дали змоги встановити обставини, за яких трапився нещасний випадок та сам факт травмування ОСОБА_1 , комісія вважала сфальсифікованим останнім.
Крім того, як вбачається з зазначеного акту розслідування нещасного випадку член комісії ОСОБА_7 висловив окрему думку, оскільки вважав, що травму ОСОБА_1 отримав під час виконання посадових обов`язків, а тому необхідно скласти акт за формою Н-1/П (т.1 а.с.15-20).
Не погодившись з актом розслідування нещасного випадку, ОСОБА_1 24 листопада 2020 року звернувся з заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, 28 грудня 2020 року - до директора ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_4 з заявами про призначення повторного розслідування нещасного випадку (т.1 а.с.21-22).
Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області 01 лютого 2021 року був виданий припис за формою Н-9 №2/5.1 директору ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 01 листопада 2020 року.
Наказом директора ВСП «Шахтоуправління «Першотравенське» ПрАТ «Павлоградвугілля» від 03 лютого 2021 року №880 створено комісію (в іншому складі) для повторного розслідування нещасного випадку, що стався із ОСОБА_1 .
Згідно акту повторного розслідування нещасного випадку що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 від 10 лютого 2021 року за формою Н-1/НП, за результатами зазначеного розслідування комісія скасувала акт за формою Н-1/НП від 18 листопада 2020 року та дійшла висновку, що нещасний випадок з майстром гірничим дільниці профілактичних робіт з техніки безпеки ОСОБА_1 не підпадає під дію п.52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337, тому комісія вважає його не пов`язаним з виробництвом (т.1 а.с.24-27)
Крім того, як вбачається з зазначеного акту, член комісії ОСОБА_10 висловив окрему думку, а саме вважав, що травму ОСОБА_1 отримав під час виконання посадових обов`язків, а тому необхідно скласти акт за формою Н-1/П (т. 1 а.с.28).
Відповідно до епікризу, який виданий Комунальним некомерційним підприємством «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради від 20 листопада 2020 року, ОСОБА_1 проходив стаціонарне лікування у хірургічному відділенні КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» ПМР з 01 листопада 2020 року по 20 листопада 2020 року з діагнозом: відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку 1 ст., забійно-рублена рана правої лобної області, стан після ПХО (01.11.2020 року) (т.1 а.с. 29).
З листка непрацездатності серії АДЮ №279304, який виданий Комунальним некомерційним підприємством «Першотравенська центральна міська лікарня» Першотравенської міської ради вбачається, що ОСОБА_1 з 23 листопада 2020 року по 04 січня 2021 року перебував на амбулаторному лікування у лікаря невропатолога КНП «Першотравенська центральна міська лікарня» ПМР (т.1 а.с. 32).
Згідно результатів комп`ютерної томографії головного мозку ОСОБА_1 , проведеної в КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради 01 листопада 2020 року, у ОСОБА_1 було виявлено: ознаки гіподенсивного вогнища у базальному відділі правої лобної частки, можливе контузійне вогнище 1 типу. Кістково-травматичні зміни кісток склепіння та основи черепа не виявлені (т.1 а.с.30).
Епікризом з історії хвороби №65/2021 від 05 лютого 2021 року, підтверджується, що ОСОБА_1 з 05 січня 2021 року по 05 лютого 2021 року перебував на стаціонарному лікуванні у 23 відділенні Комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня психіатричної допомоги» Дніпровської міської ради, з діагнозом: стан після черепно-мозкової травми одержаної на виробництві (01.11.2020 року), забій головного мозку 1 ст., судомний синдром із частими генералізованими тоніко-клонічними нападами (15 за місяць), часті сутінкові, у тому числі постіктальні, розлади свідомості (30 за місяць), виражені тривожно-депресивні, виражені експлозивні, галюцинаторно-маячні включення, нарастаючі когнітивні порушення. F07.2. Психічні функції стійко порушені: соціальна недостатність внаслідок порушення життєдіяльності за категоріями: орієнтація, спілкування, контроль поведінки, трудова діяльність, пересування ( т.1 а.с.35-38).
Відповідно до довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААВ №122195, яка видана 19 лютого 2021 року Комунальним закладом «Обласний клінічний центр медико-соціальною експертною комісією» ДОР, ОСОБА_1 19 лютого 2021 року встановлена ІІ група інвалідності за загальним захворюванням, строком до 01 березня 2022 року (т1, а.с.39).
Згідно висновку експерта КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР №159 від 19 листопада 2021 року, згідно аналізу наданої медичної документації, даних обстеження ОСОБА_1 , комісія експертів встановила, що 01 листопада 2020 року о 10 год 45 хв. він отримав тілесні ушкодження у вигляді відкритої непроникаючої черепно-мозкової травми, забію головного мозку І ступеню з контузійним вогнищем у базальному відділі правої лобної частки мозку, рубленої рани правої лобної області. Встановлені тілесні ушкодження спричинені від механічної дії (удар) в лобну область справа, тупим твердим предметом з обмеженою контактуючою поверхнею у вигляді грані або ребра, що діяв в напрямку спереду-назад, зверху вниз, або при ударі о такий, можливо й при падінні з висоти власного зросту. Характер встановлених ушкоджень, час надання медичної допомоги свідчать про виникнення встановлених тілесних ушкоджень 01 листопада 2020 року. Встановлені тілесні ушкодження, під час травматичного процесу, призвели до наслідків черепно-мозкової травми, забою головного мозку І ступеню, рубцево-атрофічних змін правої лобної долі (на місці контузійного вогнища), судомний синдром із частими генералізованими тоніко-клонічними нападами (15 за місяць), частими сутінковими розладами свідомості, у тому числі постіктальними (30 за місяць), вираженими тривожно-депресивними, вираженими експлозивними, галюцинаторно-маячними включеннями, нарастаючими когнітивними порушеннями і відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, які призвели до стійкої втрати загальної працездатності не менш ніж на 1/3, понад 33%, що відповідає вимогам п. 2.1.6. «Правил судово- медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом МОЗ України від 17.01.1995 року, №6 та п.п.І.ба, 1.8в, таблиці 1, Наказу №420 від 05.06.2012 року. Встановлена черепно-мозкова травма, забій головного мозку І ступеню і як наслідки: легка координаторна недостатність, судомний синдром з частими генералізованими тоніко-клонічними нападами призвели до стійкої втрати професійної працездатності та складає 80% (5% таб.1, п.1.6а, 75% таб.1, п.1.8в, Наказ Міністерства охорони здоров`я України 05.06.2012 року №420 «Критерії встановлення ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків». Відсоток втрати працездатності встановлено на момент проведення комісійної судово-медичної експертизи. Термін втрати працездатності залежить від перебігу травматичної хвороби, наявних ускладнень та індивідуальних компенсаторних особливостей організму, тому конкретний термін встановити неможливо. Відкрита непроникаюча черепно-мозкова травма, забій головного мозку І ступеню з контузійним вогнищем у базальному відділі правої лобної частки мозку, рублена рана правої лобної області за терміном та механізмом виникнення знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку з подією, яка відбулася з ОСОБА_1 , 01 листопада 2020 року о 10 годині 45 хвилин. Комісія судово-медичних експертів проаналізувавши надану медичну документацію, оглянувши ОСОБА_1 , встановила об`єктивні клінічні данні: наслідки ЧМТ (01.11.2020 року) - забою головного мозку І ст., легку координаторну недостатність, судомний синдром з частими генералізованими тоніко-клонічними нападами, що відповідає стану його здоров`я (т.1 а.с.157-174)
Відповідно до висновку експерта Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Коновалова О.Д. від 21 лютого 2023 року №5086-22, в досліджуваній виробничій ситуації можна зробити висновки, а саме: комісією з розслідування даного нещасного випадку (первинне), висновки якої викладені в Акті форми Н-1/НП від 18 листопада 2020 року (скасований), причини настання нещасного випадку не встановлені, так як під час розслідування обставин, причин та спричинених наслідків нещасного випадку не встановлений сам факт травмування гірничого майстра дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_1 ; комісією з розслідування даного нещасного випадку (повторне), висновки якої викладені а Акті форми Н-1/НП від 12 лютого 2021 року, причини настання нещасного випадку не встановлені, так як комісією під час повторного розслідування обставин, причин та спричинених наслідків нещасного випадку не встановлені обставини, за яких трапився нещасний випадок, а також сам факт травмування гірничого майстра дільниці профілактичних робіт та техніки безпеки ОСОБА_1 . Але, як вбачається з матеріалів цивільної справи № 186/346/21 (пров. 2/0186/9/22) та матеріалів розслідування даного нещасного випадку факт травмування гірничого майстра дільниці ПРТБ ОСОБА_1 підтверджується свідченнями свідків та медичною сестрою підземною, висновками про стан здоров`я гірничого майстра дільниці ПРТБ ОСОБА_1 судово-медичних експертів та окремими думками членів комісії з розслідування даного нещасного випадку, а саме: свідки нещасного випадку: ОСОБА_11 - машиніст бурової установки дільниці ПРТБ, який 01 листопада 2020 року в 1-у зміну надавав ОСОБА_1 домедичну допомогу в 130 збірному штреку; ОСОБА_12 - гірник дільниці ПРТБ, який 01 листопада 2020 року в 1-у зміну надавав ОСОБА_1 домедичну допомогу в 130 збірному штреку; ОСОБА_3 - медична сестра підземна, яка 01 листопада 2020 року в підземній виробці оглянула гірничого майстра дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , оцінила його стан як середньої важкості та надала йому первинну медичну допомогу; медичні висновки про стан здоров`я гірничого майстра дільниці ПРТБ ОСОБА_1 : висновок про важкість виробничих травм від 02 листопада 2020 року №105 КНП «ПЛІЛ» ПМР; висновок експерта від 19 листопада 2021 року №159 КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР; окрема думка члена комісії з розслідування нещасного випадку від 18 листопада 2020 року голови первинної профспілкової організації НПГУ шахти «Степова» ОСОБА_7 ; окрема думка члена комісії з розслідування нещасного випадку від 12 лютого 2021 року технічного інспектора обласного об`єднання НПГУ Західного Донбасу Дьяконова С.Є. Як вбачається з викладеного, гірничий майстер дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , працюючи 01 листопада 2020 року в першу зміну відповідно до одержаного наряду виконував заміри концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку та обстеження дегазаційного трубопроводу, тобто одержав травму голови в робочий час, в гірничій виробці шахти, під час виконання трудових обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства. У зв`язку із втратою працездатності на період більше 1 робочого дня, що підтверджено медичними документами про стаціонарне лікування (листки непрацездатності: серія АДЮ № 29284, серія АДЮ № 279304, серія АДЮ № 45889), медичної картки стаціонарного хворого №65/2021 від 22 лютого 2021 року, на підставі визначення пункту 3 розділу «Загальні питання Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 (далі: Порядок), факт травмування ОСОБА_1 визначається як нещасний випадок, який на підставі підпунктів 1, 2 пункту № 52 Порядку, за вказаними обставинами визнається пов`язаним з виробництвом. Як вбачається з обставин травмування ОСОБА_1 , травму голови він одержав у зв`язку з настанням події - падінням потерпілого з дегазаційного трубопроводу (з висоти) внаслідок особистої необережності потерпілого. Причина нещасного випадку - особиста необережність визначається під час розслідування нещасного випадку на підставі підпункту 02.2, пункту №02 Класифікатора Порядку, у разі відсутності технічних і організаційних причин настання нещасного випадку та порушень вимог законодавчих і нормативно-правових актів та інструкцій тощо, що вбачається у висновках комісій з розслідування нещасного випадку: вид події – встановлено; причини – не встановлені; шкідливий або небезпечний фактор – відсутній; особи, які допустили порушення вимог законодавства з охорони праці - не встановлені.
На підставі дослідження вищевикладених пояснень свідків, окремих думок членів комісії з розслідування нещасного випадку, медичних висновків та обставин події, експерт зробив висновки, що основною причиною настання нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року з гірничим майстром дільниці ПРТБ ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ОСОБА_1 є особиста необережність потерпілого.
У досліджуваній виробничій ситуації вбачається, що місце травмування ОСОБА_1 , час надання домедичної допомоги та первинної медичної допомоги, характер встановлених ушкоджень свідчать про виникнення встановлених тілесних ушкоджень 01 листопада 2020 року, які призвели до наслідків черепно-мозкової травми ОСОБА_1 , що підтверджує хронологію подій та механізм настання нещасного випадку (падіння з висоти), який стався 01 листопада 2020 року з гірничим майстром дільниці ПРТБ ОСОБА_1 та викладених в поясненнях потерпілого ОСОБА_1 . Механізм настання нещасного випадку (механізм одержання травми) з ОСОБА_1 наданий у «Висновок експерта від 19 листопада 2021 року №159 КЗ Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР. Створення небезпечної виробничої ситуації та настання в її умовах нещасного випадку сталися з причини особистої необережності потерпілого, тобто ОСОБА_1 мав технічну можливість запобігти настанню нещасного випадку, що стався з ним 01 листопада 2020 року в 1-у зміну в 130 збірному штреку, але нею не скористався.
Гірничий майстер дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , працюючи 01 листопада 2020 року в 1-шу зміну, здійснюючи заміри концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку, обстеження дегазаційного трубопроводу та контроль за виконанням наряду працівниками дільниці ОСОБА_11 - машиніст бурової установки дільниці ПРТБ і ОСОБА_12 - гірник дільниці ПРТБ, повинен був провести замір концентрації газу метану, не переходячи через дегазаційний трубопровід, щоб не наражати себе на небезпеку падіння з висоти та отримання травми та повинен був дбати про особисту безпеку, життя та здоров`я та підійти до місця травми.
Дії гірничого майстра дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , який працюючи 01 листопада .2020 року в 1 -у зміну та виконуючи роботу відповідно до виданого наряду під час здійснення заміру концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку і обстеження дегазаційного трубопроводу D=325 MM та настання з ним нещасного випадку, відповідали вимогам відповідних нормативно-правових актів з охорони праці, а також вимогам посадової інструкції гірничого майстра дільниці ПРТБ.
Крім того, експерт зазначив, що в даному випадку вбачається відсутність в матеріалах розслідування нещасного випадку протоколів опитування посадових осіб та свідків, внаслідок чого комісією під час розслідування обставин, причин та наслідків нещасного випадку не виконані в повному обсязі вимоги пункту 49 Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року № 337 щодо обов`язкового складання протоколів опитування комісією посадових осіб та свідків нещасного випадку, так як їх свідчення могли б сприяти встановленню додаткових обставин, які мають значення для справи (т.2 а.с.159-178).
Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права.
Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці.
Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Частинами першою, другою статті 153 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) передбачено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.
Згідно із статтею 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Частиною другою статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове соціальне страхування» встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».
Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок № 337).
Порядком №337 визначено: нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо. 
Пунктом 12 Порядку №337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.
Окрім того, пунктом 29 вищевказаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. Якщо такий факт встановлено у судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).
Згідно п. 29 Порядку № 337, факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання(отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку.
Пунктом 33 Порядку №337 передбачено, що Комісія (спеціальна комісія) зобов`язана: - провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4; - обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8; - вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; - визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9; - визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; - визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); - з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); - визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; - установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; - вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно- супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування); - розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці; - скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого; - розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною); - у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22; - передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження; - дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1. 
Згідно з пунктом 34 Порядку №337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.
Відповідно до пункту 52 Порядку №337 передбачено, що обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, серед інших, є також: - виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений);- перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час.
Згідно з пунктом 53 Порядку №337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово- медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.
У пункті 57 Порядку № 337 визначено, що рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, територіальним органом Пенсійного фонду України, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні).
Відповідно до пункту 58 Порядку №337 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/ або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1.
За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).
Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). 
Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.
Отже, зазначені положення Порядку дають підстави для висновку про те, що факт настання нещасного випадку на виробництві може бути встановлено у судовому порядку.
Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 26 січня 2022 року у справі № 227/2477/20 (провадження № 61-15810св21), від 26 квітня 2022 року у справі №214/4307/18 (провадження №61-21202св21), від 15 липня 2020 року справі № 227/1187/17 (провадження № 61-47181св18).
        Ухвалюючи рішення, суд зазначене не врахував та помилково відмовив позивачу у задоволенні позовних вимог щодо визнання нещасного випадку, який стався з Шевченком 01 листопада 2020 року о 10 год 45 хв. на ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ`ДТЕК Павлоградвугілля», пов`язаним з виробництвом, і доводи апеляційної скарги в цій частині є такими, що заслуговують на увагу апеляційного суду.
  Під час розгляду справи встановлено, що гірничий майстер дільниці ПРТБ ОСОБА_1 , працюючи 01 листопада 2020 року в першу зміну відповідно до одержаного наряду виконував заміри концентрації газу метану у дегазаційних свердловинах на 130 збірному штреку та обстеження дегазаційного трубопроводу, тобто одержав травму голови в робочий час, в гірничій виробці шахти, під час виконання трудових обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства. У зв`язку із втратою працездатності на період більше 1 робочого дня, що підтверджено медичними документами про стаціонарне лікування (листки непрацездатності: серія АДЮ № 29284, серія АДЮ № 279304, серія АДЮ № 45889), медичної картки стаціонарного хворого №65/2021 від 22 лютого 2021 року, на підставі п. 3 Порядку №337, факт травмування ОСОБА_1 визначається як нещасний випадок, який на підставі підпунктів 1, 2 пункту Порядку № 337, за вказаними обставинами визнається пов`язаним з виробництвом. 
При цьому, відсутність впливу на ОСОБА_1 небезпечного виробничого фактора чи середовища при настанні з ним нещасного випадку 01 листопада 2020 року у приміщенні ВСП «ШУ Першотравенське» ПрАТ`ДТЕК Павлоградвугілля не є підставою визнання такого, що не пов`язаний з виробництвом, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 14 лютого 2022 року у справі №235/3344/20.
Пунктом 53 Порядку № 377 визначені виключні обставини, за яких нещасний випадок не визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і які не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду.
З огляду на вказане вище у сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами апеляційної скарги про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо визнання нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 , таким, що пов`язаний з виробництвом та зобов`язання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» скласти та видати акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення цих позовних вимог.
Разом з тим, апеляційний суд дійшов висновку про те, що рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про скасування акту за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку від 16 листопада 2020 року є правильним, а тому підлягає залишенню без змін, оскільки цей акт не діє, з огляду на призначення та проведення повторного розслідування нещасного випадку.  

Висновки суду апеляційної інстанції по суті вимог апеляційної скарги.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
За вимогами п.п.3,4 ч.1 статті 376 ЦПК України, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід задовольнити частково, а рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, зобов`язання скласти та видати акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення зазначених позовних вимог.
Рішення місцевого суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог про скасування акта за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку від 16 листопада 2020 року залишити без змін.
Розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції вирішує питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (частини 1, 3 ст. 133 ЦПК України).
Зі змісту ч.ч. 2, 3 ст.141 ЦПК України вбачається, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються : 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Згідно з вимогами ч.ч.1-5 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інші проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.
Як вбачається з матеріалів справи,  ОСОБА_1 уклав договір про надання правової допомоги та здійснення представництва у даній справі від 12 лютого 2021 року з адвокатом Нестерчук С.В. В апеляційній скарзі позивача зазначено попередня (орієнтовна) сума витрат на правничу допомогу, які ОСОБА_1 очікує понести у зв`язку із розглядом справи у суді апеляційної інстанції і яка становить 30 000 грн. Правнича допомога полягає у підготовці апеляційної скарги та участі у судових засіданні в апеляційному суді. 
Виходячи із критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, колегія суддів вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути 3000 грн.
Крім цього, з відповідача необхідно стягнути на користь позивача сплачений при поданні апеляційної скарги судовий збір у сумі 1211,20 грн, а на користь держави -недоплачений позивачем судовий збір у сумі 1512,80 грн.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Скасувати рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 15 грудня 2023 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, зобов`язання скласти та видати акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/П та ухвалити в цій частині нове рішення.
Визнати нещасний випадок, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що пов`язаний з виробництвом.
Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» скласти та видати акт за формою Н-1/НП розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 01 листопада 2020 року о 10 год. 45 хв. з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час виконання трудових обов`язків на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Першотравенське» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».
Рішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 15 грудня 2023 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про скасування акту за формою Н-1/НП розслідування нещасного випадку від 16 листопада 2020 року залишити без змін.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», місцезнаходження: 51400, Дніпропетровська область, місто Павлоград, вул. Соборна, буд.76, ЄДРПОУ: 00178353, на користь держави, судовий збір в розмірі 1512 (одна тисяча п`ятсот дванадцять) гривень 80 копійок.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», місцезнаходження: 51400, Дніпропетровська область, місто Павлограда, вул. Соборна, буд.76, ЄДРПОУ: 00178353, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , судовий збір в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.
Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», місцезнаходження: 51400, Дніпропетровська область, місто Павлограда, вул. Соборна, буд.76, ЄДРПОУ: 00178353, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000 (три тисячі) гривень. 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді: