ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

09 травня 2024 року 	м. Дніпро	справа № 160/6921/23	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Ясенової Т.І. (доповідач),
                               суддів:  Головко О.В., Суховарова А.В.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою   ОСОБА_1  на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2023 року (суддя Ніколайчук С.В.) в адміністративній справі за позовом   ОСОБА_1  до  Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області    про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення коштів, - 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулась до суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просить:
визнати протиправним та скасувати наказ № 473к від 16.03.2023 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора відділу аналітичної роботи управління кримінального аналізу ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 у вигляді зауваження;
стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної поліції України на користь позивачки судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1073 грн 60 коп. та витрат на правничу допомогу в розмірі 6550 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваним наказом, оскільки у вказаному наказі зазначено, що дисциплінарною комісією ГУНП проведено службове розслідування, за результатами якого в діях позивача був встановлений дисциплінарний проступок, що виразився у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин. Відповідачем під час службового розслідування належним чином не були з`ясовані обставини, що спростовують факт запізнення позивача на робоче місце. У висновках за результатами службового розслідування зазнаються пояснення співробітників відділу аналітичної роботи управління кримінального аналізу ГУНП в Дніпропетровській області, ряд співробітників пишуть про запізнення позивача на роботу, інші про запізнення на оперативні наради, тобто доведеності фактів будь-яких порушень ОСОБА_1 трудової дисципліни не має, а вказані данні є суперечливими та не дають можливості встановити істину. Вказує про неприязні стосунки між позивачем та безпосереднім керівником. Співробітники відділу, що давали пояснення в ході службового розслідування, знаходяться в прямому підпорядкуванні вказаної особи, через що їх показання не можуть бути об`єктивними. На думку позивача, відповідачем не доведено вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим в діях позивача відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Зазначає про порушення порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності. Вказано про наявність витрат на професійну правничу допомогу. З огляду на викладене, позивач просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі скаржник, посилаючись  на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції належним чином не з`ясував обставин, що мають значення для справи та не дослідив в повному обсязі аргументи та докази сторін по справі, що полягає в наступному: судом першої інстанції не досліджено належним чином та не встановлено факту системності запізнень позивачки на службу.
Єдиним документом, який начебто підтверджує запізнення на службу та на підставі якого було проведено службове розслідування є рапорт майора поліції ОСОБА_2 , а також принтскріни повідомлень невстановленого походження.
Скаржниця, звертає увагу суду на той факт, що безпосереднім керівником позивачки не складено відповідної кількості рапортів для фіксації кожного запізнення на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року та не відібрано письмових пояснень щодо кожного запізнення про яке йдеться у рапорті майора поліції ОСОБА_2 .
Суд першої інстанції не з`ясував та не приділив належної уваги факту відсутності фіксуючих документів на підтвердження системності запізнень. Відсутність фіксування системності запізнень не дає змоги переконатись у тому, що у діянні особи (Апелянт) є склад дисциплінарного правопорушення.
Окрім того, судом першої інстанції не надано належну оцінку доказам у вигляді принтскрінів повідомлень, які начебто майор поліції ОСОБА_2 отримувала від позивачки з метою з`ясувань відсутності свого підлеглого працівника.
Тож, суд першої інстанції прийшов до помилкових висновків надаючи оцінку принтскрінам повідомлень долучених до матеріалів справи відповідачем, оскільки в матеріалах справи відсутні висновки експерта в сфері телекомунікаційних систем або довідка, отримана від провайдера, яка підтверджувала що автором повідомлень у прінтскрінах є саме позивачка.
Від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.
В обґрунтування зазначено, що судом першої інстанції вірно встановлено, що підстава застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни, а саме недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «ПроНаціональну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, наказу ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії воєнного стану в Україні», що виразилось у запізненні на оперативні наради 18,19,23,25,31 січня 2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений не потребує встановлення факуту настання саме негативних наслідків.
Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів дійшла таких висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 .
Позивач працює інспектором відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області в спеціальному званні – капітан поліції.
31.01.2023 начальником УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції ОСОБА_3 складено рапорт заступнику начальника ГУНП в Дніпропетровській області полковнику поліції Бухіннику С.А., яким доповів, що інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 протягом 2023 року систематично запізнюється на роботу всупереч вимогам усного наказу начальника відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_2 про щоденне прибуття о 09:00 особового складу відділу аналітичної роботи УКА ГУНП на оперативну нараду до службового кабінету №523, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:
18.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 3 хвилини;
19.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 7 хвилини;
23.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 5 хвилин;
25.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 4 хвилини;
31.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 7 хвилин.
Вказане свідчить, що інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 порушує службову дисципліну, а саме вимоги п.п. 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018, та вимоги ст. 139 Кодексу законів про працю України.
31.01.2023 після чергового запізнення капітана поліції ОСОБА_1 на оперативну нараду відділу полковником поліції Сергієнко В.В. віддав усний наказ надати письмові пояснення з приводу причин та обставин запізнення, на що капітан поліції ОСОБА_1 відмовилась надавати будь-які письмові та усні пояснення, що є порушенням вимог п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018.
07.02.2023 начальник Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Анатолієм Щадило прийняв наказ «Про організацію проведення службового розслідування» №334, яким вирішено провести службове розслідування за фактом запізнень інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 на службу 18, 19, 23, 25 та 31 січня 2023 року.
06.03.2023 дисциплінарна комісія ГУНП в Дніпропетровській області склала висновок, затверджений начальником ГУНП в Дніпропетровській області генералом поліції третього ранку ОСОБА_4 , про результати службового розслідування за фактом запізнень інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 на службу 18, 19, 23, 25 та 31 січня 2023 року.
У висновку запропоновано:
факти порушення службової дисципліни інспектором відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року вважати такими, що знайшли своє підтвердження, в її діях дисциплінарний проступок вважати встановленим та службове розслідування за вказаними відомостями завершити;
за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, наказу ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії воєнного стану в Україні», що виразилось у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосувати до інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
16.03.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 » №473к, яким за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, наказу ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії воєнного стану в Україні», що виразилось у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану застосовано до інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Не погоджуючись з прийнятими наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернулась до суду з цим позовом.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі – Закон № 580-VIII).
Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно із ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Частиною 2 цієї ж статті визначено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно зі ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частин 1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом МВС України від 07.11.2018 №893 (далі – Порядок №893).
Відповідно до п.1-3 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
При цьому, відповідно до ч.1 та ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Аналогічні норми щодо права поліцейського надавати пояснення містить розділ IV Порядку №893.
Пунктом 4 Розділу V Порядку №893 встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п.2 розділу VI Порядку №893).
Відповідно до положень п.1-2 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.
Відповідно до ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частиною 3 ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту).
Аналіз зазначених норм чинного законодавства дає підстави стверджувати про те, що особи, які проводять службове розслідування зобов`язані вживати всіх передбачених законодавством заходів для всебічного, повного, своєчасного і об`єктивного розслідування обставин вчиненого правопорушення, в тому числі повідомляти особу, стосовно якої проводиться службове розслідування про підстави проведення службового розслідування та відбирати пояснення по суті вчинених правопорушень. Основною метою проведення службового розслідування є встановлення: наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського саме з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування.
Саме така поведінка осіб, які проводять службове розслідування забезпечить дотримання прав поліцейського, стосовно якого проводиться таке службове розслідування.
Визначальною підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності є доведеність вини у вчиненні у встановленому законом порядку.
Судом встановлено, що з метою дослідження фактів та обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку, наявності чи відсутності дисциплінарного проступку,   07.02.2023 начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Анатолієм Щадило прийнято наказ «Про організацію проведення службового розслідування» №334, яким вирішено провести службове розслідування за фактом запізнень інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 на службу 18, 19, 23, 25 та 31 січня 2023 року.
Колегі суддів звертає увагу на те, що в ході проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 пояснила, що протягом січня 2023 року, в тому числі у вказані дати, приходила на роботу вчасно, без запізнень. Жодних претензій від керівництва стосовно службової дисципліни та дотримання розпорядку дня не надходило.
Під час проведення службового розслідування опитано заступника начальника – начальника відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_2 , якою повідомлено, що протягом січня 2023 року (а саме: 18.01.2023, 19.01.2023, 23.01.2023, 25.01.2023, 31.01.2023) інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 всупереч її наказам, як безпосереднього керівника відділу аналітичної роботи УКА ГУНГІ в Дніпропетровській області. систематично та свідомо ігнорує відповідні накази щодо вчасного прибуття на робоче місце несення служби, чим порушує належну організацію роботи відділу, порушує дотримання правил внутрішнього трудового розпорядку попри наявну законодавчу вимогу у прямому сприянні щодо організації та дотримання службової дисципліни під час несення служби останньою.
Поведінка інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 , яка виявляться в систематичному запізненні на робоче місце, підриває роботу відділу, ускладнює виконання важливих та термінових завдань, ідеалізує в колективі неповагу до свого безпосереднього керівника та працівників відділу, які працюють на спільний показник якісної роботи.
Майор поліції ОСОБА_2 повідомила, що реагуючи на відповідні запізнення на робоче місце, у вигляді телефонних дзвінків та повідомлень через месенджери зв`язку, вона неодноразово намагалася з`ясувати причини відсутності свого підлеглого працівника, проте, інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 не спростовувала свою відсутність на робочому місці необхідністю вийти до іншого кабінету або будь - якого іншого приміщення ГУНП в Дніпропетровській області, навіть навпаки, запевняла, що вона (із відповідей ОСОБА_1 ): «вже на підході», «піднімаюсь», «біля управи». 
Майор поліції ОСОБА_2 додала принтскріни повідомлень, які отримувала від капітана поліції ОСОБА_1 до матеріалів службового розслідування.
Під час проведення службового розслідування опитано заступника начальника відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_5 , яким підтверджено обставини, викладені в рапорті начальника УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_3 щодо систематичних запізнень капітана поліції ОСОБА_1 на службу, а саме: 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року та додатково пояснено, що капітан поліції ОСОБА_1 і раніше запізнювалась на службу, у зв`язку з чим з останньою проводилась профілактична бесіда з метою запобігання у подальшому аналогічних порушень, однак, ця бесіда позитивного ефекту не мала та наголосив на тому, що капітан поліції ОСОБА_1 мешкає за 750 метрів від місця служби, тобто у пішій досяжності і на її запізнення не можуть впливати перебої в роботі громадського транспорту.
Під час проведення службового розслідування опитано старшого інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , яким підтверджено обставини подій, викладені у рапорті начальника УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_3 та наголосив, що капітан поліції ОСОБА_1 систематично запізнювалась на службу без поважних причин, що у свою чергу порушує виконання наказів, та створює у колективі думку про те, що виконання наказів керівництва є необов`язковим та має формальний характер, вказана поведінка дискредитує роботу підрозділу в умовах війни та негативно впливає на колектив підрозділу, в певній мірі деморалізує його.
Під час проведення службового розслідування опитано старшого інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 , якою зазначено, що інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 неодноразово запізнювалась на службу, а саме на оперативні наради відділу, чим змушувала інших поліцейських відділу чекати на неї, подібна поведінка ОСОБА_1 є явною неповагою до оточуючих, тому деморалізує колектив відділу аналітичної роботи.
Під час проведення службового розслідування опитано старшого інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , якою зазначено, що у листопаді 2022 року керівником УКА ГУНП полковником поліції ОСОБА_3 було доведено до особового складу відділу аналітичної роботи УКА ГУНП, що у подальшому щоденно будуть проводитися оперативні наради о 09:00 керівником ВАР УКА ГУНП майором поліції ОСОБА_2 з метою планування робочого дня та визначення чітких завдань за кожним співробітником. Оперативні наради не проводились під час повітряних тривог, а у разі поважної причини з попередженням керівника поліцейський може бути відсутній на нараді. Під час проведення оперативних нарад ОСОБА_2 неодноразово доводились відомості щодо недопущення порушення службової дисципліни поліцейськими управління, однак, інспектором ВАР УКА ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 регулярно здійснюються такі порушення, що виражаються y систематичному запізненні на оперативні наради. Лейтенанту поліції ОСОБА_8 відомі точно дві дати у січні 2023, коли ОСОБА_1 запізнилась на оперативну нараду, це 26.01.2023. Також 31.01.2023 факт запізнення ОСОБА_1 на службу був зафіксований начальником УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції ОСОБА_3 . У капітана поліції ОСОБА_1 по відношенню до колег зверхнє ставлення, що підтверджується відсутністю комунікації зі співробітниками підрозділу.
Отже, колегія суддів вважає, що   зібраними у справі доказами та висновком службового розслідування підтверджено вчинення позивачем порушення службової дисципліни, що є дисциплінарним проступком, тоді як   позивач, всупереч вимогам ч.1 ст.77 КАС України, не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.
Відповідно до частини 2 статті 91 Закону України «Про Національну поліції України» розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Питання розпорядку дня регламентується відповідним внутрішнім організаційно-розпорядчим документом.В нашому випадку, в ГУНП в Дніпропетровській області внутрішнім розпорядком дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, встановлено:
Початок роботи - о 9.00;
Обідня перерва - 45 хвилин: з 13.00 по 13.45;
Закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер – о 18.00; у п`ятницю – о 16.45; напередодні святкових днів – у понеділок, вівторок, середу, четвер – о 17.00, у п`ятницю – 15.45;
Вихідні дні – субота і неділя.
Рекомендований час завчасного прибуття на робоче місце – 08.45.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
З аналізу наведених норм, слідує, що наказом ГУНП від 30.09.2016 №2786 визначено початок роботи відділу аналітичної роботи УКА ГУНП, в тому числі капітана поліції ОСОБА_1 о 09 год. 00 хв.
Водночас у листопаді 2022 року керівником УКА ГУНП полковником поліції ОСОБА_3 було доведено до особового складу відділу аналітичної роботи УКА ГУНП, що у подальшому щоденно будуть проводитися оперативні наради о 09:00 керівником ВАР УКА ГУНП майором поліції ОСОБА_2 з метою планування робочого дня та визначення чітких завдань за кожним співробітником.
Як пояснено працівниками відділу аналітичної роботи УКА ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 запізнилась на службу: 18.01.2023 на 3 хвилини; 19.01.2023 на 7 хвилини; 23.01.2023 на 5 хвилин; 25.01.2023 на 4 хвилини; 31.01.2023 на 7 хвилин.
Отже, колегя суддів погоджується з висновком суду першої інтсанції, що має місце систематичне невиконання позивачем ч. 2 ст. 91 Закону України «Про Національну поліції України», ч.ч.1, 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту, наказу ГУНП від 30.09.2016 № 2786 в частині своєчасно прибуття на службу та порушення розпорядку робочого дня.
Колегія суддів зазначає, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності  від  його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.
Наведене вище також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була викладена в постановах від 21.12.2018 у справі №805/623/16-а від 25.04.2018 у справі   №800/547/17 від 22.03.2019 у справі №804/676/18 від 22.11.2019 у справі №826/6107/18 від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 №2240/2329/16, від 19.05.2022 року у справі №480/4079/18.
Аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни, що виразилося у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану застосовано до інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Колегія суддів враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 червня 2023 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.
   
Головуючий - суддя                                                                      Т.І. Ясенова 

                               суддя                                                                      О.В. Головко 

                               суддя                                                                      А.В. Суховаров