КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Апеляційне провадження                                                             Доповідач- Ратнікова В.М.
№ 22-ц/824/2566/2024

П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
  м. Київ                                                                                         Справа № 362/3058/23
 
27 травня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів  Судової палати з розгляду цивільних справ:
 
головуючого судді  - Ратнікової В.М.
суддів                       - Борисової О.В.    
                                  - Левенця Б.Б.
при секретарі           - Уляницькій М.В.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шароварського Віктора В`ячеславовича на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2023 року, ухвалене під головуванням судді Марчук О.Л., у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів та, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання незаконним акту та скасування рішення,-
 
в с т а н о в и в:
 
У травні 2023 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» звернулось до суду  з позовом до  ОСОБА_1 про стягнення (відшкодування) заборгованості по оплаті вартості необлікованого (донарахованого) об?єму та обсягу природного газу.
Позовні вимоги обгрунтовувало тим, що АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»є оператором газорозподільної системи, що здійснює господарську діяльність з розподілу природного газу і газу (метану) вугільних родовищ газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. АТ«Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» забезпечує природним газом населення Васильківського району Київсської області для побутових потреб.
Відповідач ОСОБА_1 є споживачем послуг з газопостачання за адресою:     АДРЕСА_1 , де відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .
14 вересня 2021 року представниками позивача під час виконання робіт з планової перевірки лічильників газу за адресою:       АДРЕСА_1 споживача ОСОБА_1 було виявлено порушення підпункту 3 пункту 1 розділу 2 Глави ХІ Кодексу ГРС у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ); факт фіксації виявленого порушення підтверджується актом про порушення № 3053 від 14вересня 2021 року.
24 вересня 2021 року представниками позивача у споживача проведено роботи по розблокуванню та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи, про що свідчать складені акт демонтажу лічильника газу для проведення експертизи та протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку, з повідомленням відповідача про час та місце її проведення; взамін демонтованого лічильника газу встановлено лічильник обмінного фонду АТ «Київоблгаз», про що складено акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи, акт про усунення порушення і протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу, які були підписані відповідачем, як споживачем, без зауважень.
01 жовтня 2021 року комісією за участю представників лабораторії з повірки ПЛГ АТ «Київоблгаз» і ДП «Київоблстандартметрологія» проведено експертизу лічильника газу Октава G6 заводський № 288193, дата виготовлення 1999 рік, який належить ОСОБА_1 та висновком експертизи виявлено втручання у роботу ЗВТ (засобу вимірювальної техніки). Представником ДП «Київоблстандартметрологія» також було складено довідку про непридатність зазначеного лічильника газу.
17 листопада 2021 року відбулось засідання комісії з розгляду Акту про порушення № 3053 від 14 вересня 2021 року, на якому комісія вирішила задовольнити Акт про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем у зв`язку з підтвердженням факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та розрахувати спожитий газ за граничними об`ємами споживання природного газу з 25 березня по 24 вересня 2021 року, що підтверджується відповідним протоколом № 485/1 від 17 листопада 2021 року.
Цього ж дня комісією АТ «Київоблгаз» складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості за вказаний період часу в сумі 80 684 гривні 08 копійок, який надісланий відповідачу засобами поштового зв?язку.
Посилаючись на порушення відповідачем Закону України «Про ринок природного газу» та Кодексу газорозподільчих систем, що полягають у несанкціонованому втручанні в роботу ЗВТ, позивач просив судстягнути з відповідача на свою користь вартість необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу в сумі 80 684 гривні 08 копійок та вартість витрат,пов`язаних із проведенням експерти лічильника газу у розмірі 7 843 гривні 08 копійок.
У вересні 2023 року     ОСОБА_1 а подала зустрічний позов до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання незаконним акту та скасування рішення, обгрунтовуючи вимоги зустрічного позову тим, що акт про порушення не мітить часу, дати і місця проведення засідання комісії з його розгляду; акт про порушення було задоволено комісією у строк, який перевищив два місяці, встановлених для розгляду таких актів; засідання комісії з розгляду акту про порушення було проведено у відсутності споживача; склад комісії, яка підписала спірний протокол, не є правомочним відповідно до Кодексу ГРС; експертиза лічильника газу була проведена без участі споживача; акт-розрахунок на оплату збитків не містить ціну ВТВ й детального розрахунку вартості донарахованого об`єму природнього газу.
Ураховуючи зазначене, посилаючись на відповідні положення спеціального законодавства, які, на думку відповідача, порушено позивачем, відповідач у зустрічному позові просила суд: визнати незаконним акт про порушення № 3053 від 14 вересня 2021 року; скасувати рішення комісії АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», оформлене протоколом № 485/1 від 17 листопада 2021 року (а.с. 131 - 140 том 1).
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2023 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання незаконним акту та скасування рішення до спільного розгляду з первісним позовом АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.
 
Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2023 рокупозов Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» грошові кошти в сумі 88 527 (вісімдесят вісім тисяч п`ятсот двадцять сім) гривень 16 копійок та 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок у відшкодування судових витрат.
В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання незаконним акту та скасування рішення відмовлено.
 
Не погоджуючись з таким  рішенням суду першої інстанції, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Шароварський Віктор В`ячеславович подав апеляційну скаргу, в якій за результатом апеляційного перегляду справи просить рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позову Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» відмовити, а зустрічні позовні вимоги  ОСОБА_1 задовольнити.
В обґрунтування змісту вимог апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, оскільки постановлене при неповно з`ясованих обставинах справи, без проведення належного дослідження всіх доказів, що є в матеріалах справи й наданням їм відповідної оцінки, упереджено й суб`єктивно, всупереч вимогам цивільного та спеціального законодавства й неправильним тлумаченням цих норм, а також ухвалене з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при розгляді справи не врахововано, що з актом про порушення відповідач не погоджувалася та вважає, що він підлягає скасуванню, про що  відповідачем було надіслано листивід 28.12.2021року  та від 04.02.2022  року начальнику Васильківського відділення AT «Київоблгаз» Іволгіну В.І. та Голові правління AT «Київоблгаз», у якому відповідач у справі (споживач) просила переглянути рішення Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу, оформлене протоколом №485/1 від 17.11.2021року та  прийняти нове рішення про скасування акта про порушення №3053 від 14.09.2021 року, а також здійснити перегляд рішення Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу, оформлене протоколом №485/1 від 17.11.2021 року, за участю представника споживача та повідомити про дату час та місце засідання Комісії з розгляду актів про порушення.
Крім того, дата та час засідання Комісії з розгляду актів про порушення в оспорюваному акті про порушення не зазначена, що є грубим порушенням абз. 2 п. 8 гл. 5 розділу XI КГС. Акт перевірки містить лише відмітку про те, що про дату комісії буде повідомлено додатково.
Відповідач підтверджує, що 23.11.2021 року вона отримала лист № 810-Сл-16333-1021, в якому її було запрошено з`явитись 17.11.2021 року,  об  11:00 год., до Васильківського відділення AT «Київоблгаз» за адресою: м. Васильків, вул. Володимирська 35, каб 8, тобто, вона фактично отримала лист вже  через 7 днів після дати, на яку її було запрошено, отже, вона, як споживач послуг, не була повідомлена про засідання комісії з розгляду акту про порушення, що позбавило її права брати участь у засіданні комісії, надавати відповідні заперечення та пояснення та є грубим порушенням її прав.  
Так само експертизу лічильника газу від 01.10.2021 року було проведено без відповідача, в порушення вимог пункту 4 глави 10 розділу X КГС, відповідно до якої споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи, що підтверджується відсутністю підпису відповідача в Акті «2085е від 01.10.2021 року. Єдине підтвердження, що відповідач була присутня при експертизі є лише запис зроблений комісією «В присутності абонента», що не відповідає дійсності.
Крім того, зазначає, що відповідно до абз. 2 п. 8 гл. 5 розділу XI КГС акт про порушення має бути розглянутий комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»),
Всупереч зазначеному, акт про порушення № 3053 від 14.09.2021 року  був розглянутий Комісією з пропущенням двомісячного строку з дня складання акта про порушення. Відлік строку розпочався з дня складання акта про порушення - 14.09.2021 року та кінцева дата двомісячного строку з дня складання акта про порушення протягом якого комісія правомочна його розглянути та прийняти рішення - 15.11.2021. Тоді як засідання Комісії було проведено після зазначеної дати, а саме 17.11.2021 та, як наслідок, на думку сторони відповідача, це прямо свідчить про незаконність та неправомірність прийнятого Комісією рішення поза межами встановлених КГС строків.
Також згідно з даними протоколу засідання Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу № 485/1 від 17.11.2021 рішення було прийнято у складі комісії, яка складається з 5 осіб: голови комісії - ОСОБА_2 (старший менеджер з продажів відділу з продажів AT «Київоблгаз»); заступника голови комісії - ОСОБА_3 (старший майстер з групи припинення та відновлення розподілу природного газу Васильківського відділення); членів комісії - ОСОБА_4 (головний фахівець з продажів відділу з продажів AT «Київоблгаз»), ОСОБА_5 (головний фахівець з продажів відділу з продажів AT «Київоблгаз»), ОСОБА_6 - документознавець канцелярського відділу та архіву.
Проте, даний склад комісії прямо суперечить вимогам п. 9 гл. 5 розділу XI КГС, згідно якого встановлено, що до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів.
Крім того, оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора. У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника.
Беззаперечним є той факт, що в складі Комісії не було включено юриста та трьох представників інженерно-технічного персоналу, як того вимагає п. 9 гл. 5 розділ XI КГС.
Враховуючи грубіпорушення, допущені Оператором ГРМ при розгляді даного акта про порушення, сторона відповідача вважає, що рішення комісії є нелегітимним та підлягає скасуванню.
До того ж, 02.12.2021 року відповідачем (споживачем послуг) було отримано акт - розрахунок на оплату збитків від 17.11.2021року  на суму 80 648,08 грн та рахунок                № 20853 від 01.10.2021 за експертизу побутового лічильника на суму 7 843,08 грн.
Однак, даний акт - розрахунок на оплату збитків від 17.11.2021 року не містить ціну ВТВ згідно якої було розраховано вартість донарахованого не облікованого об`єму природнього газу, а також об`єму природного газу, фактично сплаченого споживачем протягом періоду порушення, також акт-розрахунок не містить детального розрахунку суми не облікованого (донарахованого) об`єму газу. З зазначеного можна зробити висновок, що такий розрахунок фактично не проводився і неможливо становити яким чином його обраховано.
Як передбачено пунктом 11 глави 5 розділу XI КГС, при складанні акта-розрахунку враховується таке: розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу;розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці;при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку.
Крім того, при розрахунку неправомірно було враховано опалювальну площу буднику 270 кв.м., оскільки було враховано підвальне приміщення, яке не опалюється, що  підтверджується технічним паспортом на житловий будинок. Фактична опалювальна площа складає 133,7 кв.м. Методику розрахунку по якій було здійснено розрахунок збитків Оператором ГРМ не наведено на вимогу попереднього листа споживача (відповідача у справі) № зг-25048-810-1221 від 03.12.2021 року.
Відповідач вказувала, що вона, як споживач природного газу, вважає, що акт про порушення № 3053 від 14.09.2021 року, так і рішення комісії з розгляду актів про порушення про задовольнення акта про порушення, що оформлене протоколом від                № 485/1 від 17.11.2021року, є незаконними, недоведеними, безпідставними, необгрунтованими, такими що порушують її законні права та інтереси, а донарахування AT "Київоблгаз" в обсязі 5 620,55 куб.м. природного газу на загальну суму                            80 684,08 грн. - таким, що застосоване без будь-якої на те правової підстави.
Враховуючи наведене, сторона відповідача вважає, що у суду першої інстанції були відсутні будь-які підстави для задоволення первісного позову та відмови в задоволенні зустрічних позовних вимог.
 У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» - Христич Олена Володимирівна просить апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2023 року - без змін.
Зазначає, що позивач за первісним позовом вчинив дії щодо завчасного запрошення споживача (відповідача у справі) на засідання комісії з розгляду актів про порушення. Направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Аналогічний правовий висновок зроблено Верховним Судому у постанові від 21.05.2020 року у справі № 10/249-10/19 та постанові від 15.06.2020 року  у справі                  № 24/260-23/52-6, на які посилається Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25.04.2018 року у справі №800/547/17.
Тому, враховуючи імперативні приписи норм Кодексу ГРМ щодо розгляду комісією акту про порушення, у разі неприбуття споживача, пасивність відповідача щодо реалізації права на участь в засіданні комісії, засідання комісії з розгляду актів про порушення 17.11.2021 року є правомірним.
Також судом першої інстанції надана належна оцінка тому факту що, підписуючи без зауважень і застережень акт про порушення із відміткою про «додаткове повідомлення» про засідання комісії, відповідач повинен був розуміти, що таке засідання має відбутись в майбутньому та очікувати від оператора ГРС відповідного повідомлення про дату, час і місце засідання комісії.
Правові висновки щодо формалізму при складанні акту по порушення в частині не зазначення дати та часу, не можуть свідчити про його недійсність та спростовувати виявлені та зафіксовані правопорушення зроблені у постанові Верховного Суду від 20.12.2022 року у справі № 914/3145/21.
Аргументи сторони відповідачавідносно проведення експертизи лічильника без участі споживача не відповідає дійсності, з`ясовані та констатовані у висновках оскаржуваного судового рішення.
Зазначає, що споживач (відповідач у справі) була присутня при проведенні експертизи лічильника 01.01.2021року . В Акті експертизи лічильника газу від 01.10.2021 року зафіксовано, що експертиза проведена у присутності споживача /абонента ОСОБА_1  та зазначено, що пломба на упаковці № 00413343 - ціла.
Також, у протоколі експертного огляду від 01.10.2021 року № 6 зафіксовано та підтверджується підписом ОСОБА_1 , що експертиза проводиться у її присутності.
Враховуючи викладені вище обставини, з метою належного підтвердження присутності споживача (відповідача у справі) під час проведення експертизи лічильника 01.01.2021 року, сторона позивача надає відеозапис проведеної експертизи.
Твердження ОСОБА_1 про нелегітимний склад комісії з розгляду актів про порушення, що в свою чергу суперечить п.9 гл. 5 р. XI Кодексу ГРМ, сторона позивача вважає помилковим та вказані обставини були предметом перевірки суду першої інстанції.
Судовим рішенням встановлено належний склад вказаної комісії, що підтверджується листуванням товариства із ДП «Укрметртестстандарт» і Управлінням НКРЕКП у м Києві та Київській області, документи про освіту членів комісії та посадової інструкції документознавця ПАТ «Київоблгаз».
До того ж, у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2021 року в справі                       № 911/251/21 судом сформовано позицію щодо присутності юриста в роботі комісії Оператора ГРМ з розгляду актів про порушення, в якій касаційний суд дійшов висновку, що при тлумаченні змісту п. глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ слід враховувати кваліфікаційні характеристики та відповідні вимоги до професії юриста, та з`ясувати, чи відповідає особа, яка включена до складу комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРМ, таким вимогам.
Звертає увагу на те, що відповідно до посадової інструкції документознавця канцелярського відділу та архіву ПАТ «Київолгаз», посади, яку займає член комісії ОСОБА_7 , однією з кваліфікаційних вимог до працівника є наявність вищої юридичної освіти, а згідно п. 2.9 Посадової інструкції, вона має брати участь у засіданнях комісії з розгляду актів про порушення, в якості члена (юриста), з метою правового забезпечення роботи комісії.
Отже, ОСОБА_7 відповідає кваліфікаційним характеристикам та відповідним вимогам до професії юрист (юрисконсульт), а тому склад комісії з розгляду актів про порушення відповідає вимогам Кодексу ГРМ.
Також, до складу комісії було включено представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу, оскільки до складу комісії входили головний інженер Васильківського відділення AT «Київоблгаз» ОСОБА_8 , головний фахівець з продажів з інженерною освітою - ОСОБА_4 , а також інші учасники засідання комісії, яких слід відносити до технічного персоналу: ОСОБА_9 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 .
Таким чином, судом першої інстанції були в повному обсязі з`ясовані вищевказані обстави та перевірено легітимність та відповідність вимогам Кодексу ГРМ склад комісії з розгляду актів про порушення.
Щодо хибності аргументів апелянта відносно неналежного акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 17.11.2021 року зазначає, що главою 3 розділу З XI Кодексу ГРМ визначено порядок, яким керується безпосередньо Оператор ГРМ при визначені необлікованих об`ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування побутовому споживачу (фізичній особі), в той час необхідні реквізити при складанні акту-розрахунку та рахунку на оплату збитків передбачені п. 11 та 12 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ та не передбачає детального розрахунку, про який зазначає відповідач, як обов`язковий його реквізит, (вказана позиція зазначена у постанові Київського апеляційного суду від 23.10.2023 № 362/3879/21).
В свою чергу, у п. 11 глави 5 розділу X Кодексу ГРМ визначено, що при складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до                  01 числа місяця, у якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість у повному обсязі має бути оплачена споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається Оператором ГРМ: для побутових споживачів - за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ для покриття нормативних втрат та виробничо- технологічних витрат або у випадку нездійснення такої закупівлі - за ціною, визначеною для обсягів нормативних втрат та виробничо-технологічних витрат відповідно до положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу протягом періоду необлікованого природного газу.
До матеріалів справи позивачем наданий детальний розрахунок нарахованої суми, що був досліджений судом та в сукупності з іншими доказами підтверджує правильність донарахованої суми необлікованого природного газу споживачу за наслідками вчиненого порушення.
В частині доводів відповідача щодо врахування Оператором ГРМ при розрахунку опалювальної площі будинку 207 куб м, до якої включено підвальне приміщення,яке не опалюється, замість 133,7 куб м. представник позивача зазначає, що визначення опалювальної площі передбачено Кодексом ГРМ у п. 4 гл. 1 розд. І, а це загальна опалювальна площа об`єкта споживача без урахування площі лоджій, балконів, терас, а також площі приміщень, де відсутні тепловіддавальні поверхні (радіатори, регістри, стінки печей, трубопроводи систем опалення тощо), які безпосередньо не з`єднані з опалювальними приміщеннями дверними та іншими отворами. Вказана інформація міститься у інформаційній базі даних споживачів, яка подається самими споживачами Оператору ГРМ.
Вважає, що  судовим рішенням належно та у повній мірі надана оцінка розрахунку та його відповідності законодавству.
В судовому засіданні апеляційного суду представник  відповідача  ОСОБА_1 адвокат Шароварський  Віктор В`ячеславович  повністю підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.
 Представник  позивача  Акціонерного товариства  « Оператор  газорозподільної  системи « Київоблгаз»  Христич Олена Володимирівна  прортим доводів апеляційної скарги заперечувала, просила рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу,  вивчивши наявні у справі докази, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шароварського Віктора В`ячеславовичане підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 14.09.2021 року представниками позивача під час виконання робіт з планової перевірки лічильників газу за адресою:Київська область, Обухівський район, Феодосіївська сільська територіальна громада, с. Іванковичі, пров. Польовий, буд. 13 споживача ОСОБА_1 , було виявлено порушення підпункту 3 пункту 1 розділу 2 Глави ХІ Кодексу ГРС у вигляді несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ); факт фіксації виявленого порушення підтверджується Актом про порушення № 3053 від 14.09.2021 року, що був підписаний ОСОБА_1 без зауважень і заперечень.
24.09.2021 року представниками позивача у  ОСОБА_1 проведено роботи по розблокуванню та демонтажу лічильника газу з метою направлення для проведення експертизи, про що свідчать складені Акт демонтажу лічильника газу для проведення експертизи та Протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку, з повідомленням відповідача про час та місце її проведення; взамін демонтованого лічильника газу встановлено лічильник обмінного фонду АТ «Київоблгаз», про що складено Акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи, акт про усунення порушення і протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу, які були підписані відповідачем, як споживачем, без зауважень.
01.10.2021 року комісією за участю представників лабораторії з повірки ПЛГ АТ «Київоблгаз» і ДП «Київоблстандартметрологія» проведено експертизу лічильника газу Октава G6 заводський № 288193, дата виготовлення 1999 рік, який належить ОСОБА_1, що підтверджується відповідним Актом № 2085е експертизи лічильника газу.
Експертизою встановлено наступне:
- пошкоджена коробка відлікового механізму в місцях пломбування (розсвердлені отвори);
- пломби не відповідають зразку заводу виробника;
- цанга не досаджена, має прикуси;
- цанга не фіксує вісь цифрових роликів;
- не витримані зазори між цифровими роликами, є можливість корегувати покази лічильника «від руки»;
- вісь цифрових роликів зміщена в ліву сторону;
-пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення еВ вісь передаточного колеса та навпроти цанги;
- відліковий механізм виймався і розбирався.
Висновок комісії: виявлено втручання.
01.10.2021 року представником ДП «Київоблстандартметрологія» також було складено довідку про непридатність зазначеного лічильника газу.
17.11.2021 року відбулось засідання комісії з розгляду Акту про порушення                   № 3053 від 14.09.2021 року, на якому була відсутня відповідачка. Комісія вирішила задовольнити Акт про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем у зв`язку з підтвердженням факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та розрахувати спожитий газ за граничними об`ємами споживання природного газу з 25 березня по 24 вересня 2021 року, що підтверджується відповідним протоколом № 485/1 від 17.11.2021року.
Цього ж дня комісією АТ «Київоблгаз» складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості за вказаний період часу в сумі 80684 гривні 08 копійок
Вказані документи складені у відповідності до підпункту 1 п. 1 глави 3 розділу XI Кодексу ГРМ.
Відповідно рахунку № 2085е від 01.10.2021 року, вартість робіт щодо проведення експертизи лічильника становить 7843 гривні 08 копійок.
Задовольняючи позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, суд першої інстанції вказав на те, що у відповідності до підпункту 1 п. 1 глави 3 розділу XI Кодексу ГРС, яким визначено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу, розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.
У зв`язку із цим, вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про стягнення заборгованості є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки підтверджуються відповідними письмовими доказами.
Відмовляючи в задоволеннізустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» про визнання незаконним акту та скасування рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про відсутність правових підстав для визнання незаконним акту про порушення № 3053 від 14 вересня 2021 року та скасування рішення АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», оформленого протоколом № 485/1 від 17 листопада 2021 року.
Суд апеляційної інстанції в повній мірі погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2023 рокувідповідає.
За приписами частини першої статті 526 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Частиною першою статті 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно з пунктом 3 частини другої статті 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу.
Суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом (частина перша статті 59 Закону України «Про ринок природного газу»).
За приписами пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу.
Несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.
Положення пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС визначають види порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, до яких, зокрема, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу).
Проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, врегульовано Положенням, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20 січня 2006 року за                    № 53/11927 (далі - Положення № 619).
Згідно з пунктом 3.3.1 Положення № 619 експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.
Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або уповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або уповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення № 619).
Відповідно до підпункту 3.3.3.3 Положення № 619 після виконання робіт, зазначених у підпунктах 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення».
Також, згідно з підпунктом 4 пункту 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема, Оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу.
Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави.
За приписами пункту 4 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи.
За неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) може дати письмову згоду у довільній формі на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи.
У разі неприбуття споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу)  та/або уповноваженої ним особи на експертизу проведення експертизи ЗВТ та/або пломби проводиться без його участі.
Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.
Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Верховний Суд зазначає, що стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення.
Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з частинами першою-другою статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.
Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).
Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.
            У справі, що переглядається, суд першої інстанції встановив, що актом про порушення та експертизою підтверджено факт несанкціонованого втручання у роботу засобу вимірювальної техніки шляхом пошкодження коробки відлікового механізму в місцях пломбування (розсвердлені отвори); пломби не відповідають зразку заводу виробника; цанга не досаджена, має прикуси; цанга не фіксує вісь цифрових роликів; не витримані зазори між цифровими роликами, є можливість корегувати покази лічильника «від руки»; вісь цифрових роликів зміщена в ліву сторону; пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь передаточного колеса та навпроти цанги; відліковий механізм виймався і розбирався.                                                    ДП «Київоблстандартметрологія» також було складено довідку про непридатність зазначеного лічильника газу відповідача.
При цьому будь-якого іншого експертного висновку на спростування вказаного вище висновку експертизи ОСОБА_1 та її представником не надано. Клопотань з цього приводу не заявлялося.
Акт про порушення, протокол засідання комісії про розгляд акта про порушення, розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості на підставі акта про порушення є належними та допустимими доказами для покладення на споживача відповідальності за виявлені порушення.
Відповідно до п. 8 гл. 9 розділу X Кодексу ГРС, якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ).
Отже, відповідно рахунку № 2085е від 01.10.2021 року, вартість робіт щодо проведення експертизи лічильника становить 7843 гривні 08 копійок.
Статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа (суб`єкт господарювання), якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права (прав та законних інтересів), має право на їх відшкодування.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана манну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно вважав позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості донарахованого (необлікованого) об`єму природного газу на суму 80 684 гривні 08 копійокта вартості робіт щодо проведення експертизи лічильника становить                        7843 гривні 08 копійок обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. 
ОСОБА_1 не надано належних і допустимих доказів, які б безспірно свідчили про неправомірні дії працівників Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» при проведенні перевірки лічильника газу за адресою її проживання, його експертизи з метою перевірки факту несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, пошкодження пломби, нарахуванні вартості необлікованого об`єму та вартості природного газу. У свою чергу, дії представників Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» відповідають положеннями Кодексу ГРС.
Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у постановах від 26 вересня 2023 року у справі № 317/2055/21 (провадження № 61-9268св23), від 23 червня 2022 року у справі № 317/3081/20 (провадження № 61-17107св21).
Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно вважав позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості донарахованого (необлікованого) об`єму природного газу на суму 80 684 гривні 08 копійокобґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. 
Доводи апеляційної скарги про те, що акт про порушення розглянуто комісією пізніше двомісячного строку з дня його складання правильності висновків суду першої інстанції не спростовують, з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 8 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).
Колегія суддів звертає увагу на постанову об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.07.2023 року, де, зокрема, проаналізувавши зміст абзацу першого пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу (у редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469 від 29.07.2020) та судову практику щодо застосування вказаної норми права, а також враховуючи суспільно значущі обставини, які виникають у суспільстві, наприклад, такі як погіршення епідеміологічного стану в країни (поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, як було у справі № 914/993/21), проведення бойових дій (введено воєнний стан в країни, що є у даний час в Україні), тобто, такі обставини, на які не можливо вплинути, та які є поза межами волевиявлення осіб, що повинні дотримуватись, передбачених абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу, строків, Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що судам у кожному конкретному випадку необхідно встановлювати обставини, за яких засідання комісії відбулося з пропуском строку встановленого абзацом першим пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу, тобто, надавати оцінку відповідним доказам у справі та, в залежності від поважності причин попуску такого строку, ухвалювати відповідне рішення щодо визнання/не визнання недійсним рішення комісії.
В цій справі, яка розглядається, судом першої інстанції надано оцінку відповідним доказам (що узгоджується з правовою позицією Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.07.2023 №   911/3342/21) та обгрунтовано зазначено, що з урахуванням положень Кодексу ГРС, який не містить процедури або порядку дій у випадку, якщо сплив двомісячний строк з розгляду акту про порушення, суд приходить до логічного і послідовного висновку, що позивач діяв правомірно, оскільки, розглянувши акт про порушення після спливу двох місяців з дня складання акта про порушення, позивач не порушив жодних вимог Кодексу ГРС.
Враховуючи норму абзацу пункту 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС згідно із якою за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.
Тобто, за приписами Кодексу ГРС акт про порушення в будь-якому випадку має бути обов`язково розглянутий для чого й проводиться засідання комісії.
Отже, вказана обставина проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення у строк понад два місяці об`єктивно не спростовує факт здійснення споживачем несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та не впливає на обставини виявлення вказаного порушення Кодексу ГРС.
 Доводи апеляційної скарги щодо неналежного, на думку апелянта, складу комісії з розгляду актів про порушення, колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на наступне.
Верховний Суд у постанові від 23.12.2021 у справі № 911/251/21 сформував такі висновки щодо застосування пункту 9 глави 5 ХІ Кодексу ГТС:
Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення (пункт 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем (у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин).
Так, згідно з пунктом 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем (у наведеній редакції) до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів (абзац 1). Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора (абзац 2). У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника (абзац 3). Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ (абзац 4). За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку (абзац 5).
Абзац 1 пункту 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем визначає мінімально допустиму кількість представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів, які (вказані представники) входять до складу комісії з розгляду актів про порушення.
Тобто, вказана норма Кодексу визначає як мінімальний кількісний склад членів комісії для розгляду акта про порушення, так і її суб`єктний склад (інженерно - технічний персонал та юристи) без конкретизації їх співвідношення, проте із вказівкою на необхідність наявності у складі комісії при розгляді акта про порушення кожного з них.
При цьому формування постійного складу комісії з більшої кількості її членів (більше ніж 3 члени) законом не заборонено, проте зазначене не повинно впливати на дотримання вимоги про суб`єктний склад такої комісії [обов`язкової наявності серед членів комісії при розгляді акта про порушення як представника (ів) інженерно-технічного персоналу, так і юриста (ів)].
Водночас, зазначена норма закону не містить заборон та обмежень на участь у засіданні комісії залученого Оператором ГРМ фахівця у галузі права.
При цьому, Верховний Суд звертає увагу, що згідно з вимогами пункту 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.
Отже, кваліфікаційні характеристики особи - члена комісії з розгляду актів про порушення (юриста) мають забезпечувати можливість відповідної оцінки та визначення правомірності актів про порушення, як конкретного виду юридичної роботи, що має виконуватись. 
Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обгрунтовано встановив, що комісія з розгляду актів про порушення сформована у належному складі.
Як вбачається із змісту протоколу № 485/1 від 17.11.2021 року та наданих представником позивача під час розгляду справи письмових доказів, доданих у вигляді наказу товариства від 27 квітня 2021 року, листування товариства із                                       ДП «Укрметртестстандарт» і Управління НКРЕКП у м. Києві та Київській області, документів про освіту членів комісії та посадової інструкції документознавця                      ПАТ «Київоблгаз», два працівники товариства є інженерно-технічним персоналом, а один юристом товариства, яка перебувала на посаді документознавця.
Доводи апреляційної скарги про порушення порядку направлення ЗТВ на експертизу та порушення проведення експертизи ЗТВ , колегія суддів відхиляє, з огляду на наступне.
Порядок проведення позачергової або експертної повірки вузлів обліку та ЗВТ передбачено главою 11 розділу Х Кодексу ГРС. Відповідно до пункту 4 глави 11 розділу Х Кодексу, якщо позачергова чи експертна повірка комерційного ВОГ чи його складових буде здійснюватися не на місці монтажу комерційного ВОГ, Оператор ГРМ має забезпечити зняття власних охоронних пломб (що відображається у відповідному акті), а власник комерційного ВОГ, крім побутового споживача, забезпечує тимчасове припинення газопостачання та зняття відповідного ЗВТ. Якщо власником комерційного ВОГ є побутовий споживач, зазначені заходи виконує Оператор ГРМ. Після зняття ЗВТ в присутності сторін ЗВТ пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або в транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена в паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером та за бажанням пломбою споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу). При цьому представник Оператора ГРМ складає протокол щодо направлення ЗВТ на позачергову чи експертну повірку (по одному екземпляру для кожної сторони), в якому чітко зазначає: найменування та адресу спеціально уповноваженого органу, де буде проводитись позачергова або експертна повірка ЗВТ; сторону, яка відповідає за доставку ЗВТ до спеціально уповноваженого органу.
Як встановлено судом першої інстанції, лічильник споживача було демонтовано та відправлено на повірку, про що складено відповідний протокол від 24.09.2021 року щодо направлення ЗВТ на позачергову повірку, в якому зазначено найменування та адресу спеціально уповноваженого органу, де буде проводитись експертна повірка. Зазначено, що після зняття ЗВТ у присутності сторін, ЗВТ пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або в транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена у паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою оператора ГРМ з унікальним номером. Протокол підписано  ОСОБА_1 без зауважень та заперечень.
Зі змістуакту № 2085е експертизи лічильника газу від 01.10.2021 року із відміткою про «присутність абонента», та протоколу експертного огляду ПЛГ № 6 від 01.10.2021 року вбачається наявність власноручно виконаного ОСОБА_1 запису про проведення експертизи у її присутності.
Доказів виконання підпису на вказаних документах не  ОСОБА_1, а іншою особою, матеріали справи не містять.
 
Доводи апеляційної скарги щодо недоведеності факту наявності несправності ЗТВ не заслуговують на увагу, з огляду на те, що відповідно до вимог норм чинного законодавства Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» складено акт про порушення, оскільки при здійсненні перевірки виявлено ознаки пошкодження ЗВТ (лічильника газу), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу не обліковується або обліковується некоректно.
Пункт 5 глави 9 розділу Х Кодексу встановлює саме право, а не обов`язок Оператора ГРМ та споживача (суміжного суб`єкту ринку природного газу) при проведенні перевірки комерційного ВОГ чи його складових за власний рахунок проводити перевірку працездатності вузла обліку чи його складових за допомогою технічних засобів (заходів), зокрема, шляхом встановлення (під`єднання) контрольних ЗВТ чи пересувних вимірювальних комплексів.
Щодо застосування номінальної потужності  при оформленні акта-розрахунку, то з матеріалів справи вбачається, судом першої інстанції встановлено та апеляційним судрм перевірено, що за результатами розгляду акта про порушення від № 3053 від 14 вересня 2021 року прийнято рішення, оформлене протоколом № 485/1 від 17 листопада 2021 року, відповідно до якого комісія ухвалила про задоволення порушення № 3053 від 14 вересня 2021 року та нарахування збитків за період з 25.01.2021 року по 24.09.2021 року.
До Протоколу також додано Акт розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу відповідно до вимог Кодексу ГРС, з якого вбачається, що розрахунок здійснено з з 25.01.2021 року по 24.09.2021 року донараховано 5 620,55 куб.м. газу вартістю 80 684,08 грн.
Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» при здійсненні розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу діяло відповідно до вимог Кодексу ГРС.
Доводи апеляційної скарги про те, що засідання комісії відбулося без  ОСОБА_1 , що є порушенням її прав, правльтності висновків суду першої інстанції не спростовують, з огляду на наступне.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, позивач у встановленому порядку належним чином повідомляв відповідачку про місце, день і час засідання комісії, завчасно, листом який було здано до відділення поштового зв`язку 27 жовтня 2021 року, тобто, за двадцять днів до засідання.
Та обставина, що відповідачка отримала вказаний лист вже після засідання комісії лише 23 листопада 2023 року, не залежала від дій чи бездіяльності юридичної особи позивача, а є прямим наслідком юридично значущих дій відповідачки, яка не з`явилася до відділення поштового зв`язку раніше для отримання рекомендованого поштового відправлення.
Також, суд вважає, що підписуючи без зауважень і застережень акт про порушення із відмткою про «додаткове повідомлення» про засідання комісії, відповідачка повинна була розуміти, що таке засідання має відбутись в майбутньому та очікувати від оператора ГРС відповідного повідомлення про дату, час і місце засідання комісії.
При цьому, на переконання суду, підписуючи без зауважень і застережень 24 вересня 2021 року акт про усунення порушення, акт про демонтаж лічильника і протокол направлення ЗВТ на експертизу, тобто, через десять днів після складення акту про порушення, відповідачка обєктивно мала можливість поцікавитись про дату, час і місце засідання комісії.
Крім того, можливість проведення засідання комісії без участі відповідачки абсолютно узгоджується та відповідає нормі абзацу третього пункту 10 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, відповідно до якої, у разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії, остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів апелянта по суті спору та їх відображення в оскаржуваному судовому рішенні, питання вмотивованості висновків суду, колегія суддів виходить з того, що у справі, яка розглядається, сторонам надано мотивовану відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені у апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правильних висновків суду першої інстанції.
В своєму рішенні у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від                    9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958, ЄСПЛ зазначив про те, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції й зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Право на обґрунтоване рішення дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії», п. 32.) Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бюрг та інші проти Франції» (Burg and others v. France), (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гору проти Греції» №2) [ВП], § 41» (Gorou v. Greece no.2).
Таким чином, доводи, викладені представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Шароварським Віктором В`ячеславовичем в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.
 
Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що рішення Васильківського міськра.йонного суду Київської області від 09 листопада 2023 року ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права,  доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому відсутні правові підстави для задоволення апеляційної скарги представника представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шароварського Віктора В`ячеславовича.
Згідно з частиною 13 статті 141, підпунктами «б», «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції має вирішити питання щодо нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, у випадку скасування та ухвалення нового рішення або зміни судового рішення; щодо розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Оскільки апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шароварського Віктора В`ячеславовича залишено без задоволення, а судове рішення без змін, тому розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -
 
п о с т а н о в и в:
 
 Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шароварського Віктора В`ячеславовичазалишити без задоволення.
Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 09 листопада 2023 рокузалишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.
 
Повний текст постанови складено 31 травня 2024 року.  
 
        Головуючий:                                       Судді: