УХВАЛА
19 червня 2024 року 
м. Київ
справа № 279/4868/23
провадження № 51-3097ск24
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати 
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                                ОСОБА_1 ,
суддів                                                            ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу  захисника засудженої ОСОБА_4  - адвоката ОСОБА_5 , на вирок Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19 грудня 2023 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду                від 01 квітня 2024 року,
встановив:
До Верховного Суду надійшла указана вище касаційна скарга, перевіривши яку                             на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України                (далі - КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її подано без додержання вимог цієї статті.
Частиною 5 ст. 427 КПК встановлено, що до касаційної скарги додаються копії судових рішень, які оскаржуються.
Водночас скаржник долучив текст вироку Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19 грудня 2023 року та ухвали Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2024 року, з яких неможливо ідентифікувати особу, стосовно якої вони були ухвалені. Указане становить не лише формальне порушення положень ст. 427 КПК, але й по суті позбавляє Верховний Суд можливості перевірити дотримання суб`єктом подання касаційної скарги вимог статей 424, 426 КПК, а саме: чи має право захисник ОСОБА_5  подати касаційну скаргу на вищевказані судові рішення та чи дотримано строку касаційного оскарження.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.
Відповідно до ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни                                 судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, котра подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, які є підставами для скасування або зміни судового рішення і які, на її думку, були допущені судами в ході ухвалення судових рішень, а також навести конкретні аргументи на обґрунтування кожної позиції.
Так, зі змісту обґрунтувань у  касаційній скарзі захисника неможливо однозначно встановити, чи апеляційний суд відмовив у задоволенні клопотання про відкладення судового засідання з метою допиту потерпілого й не надав повної та ґрунтовної відповіді на доводи щодо необхідності його допиту, чи не розглянув (не вирішив) таке клопотання.
До того ж, захисник у касаційній скарзі не вказує, які порушення допустив суд апеляційної інстанції під час розгляду кримінального провадження в частині, що стосується вказаного клопотання і яким чином це порушення могло перешкодити чи перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.
Крім того, п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК передбачено, що в касаційній скарзі зазначаються вимоги особи, яка її подає, до суду касаційної інстанції.
Такі вимоги мають співвідноситися із приписами ст. 436 КПК відповідно до яких                суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право:                         1) залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу - без задоволення;               2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; 3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження;                     4) змінити судове рішення.
Захисник у касаційній скарзі просить, за результатами її розгляду, скасувати вирок Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19 грудня 2023 рокута ухвалу Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2024 року і направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
Однак такі вимоги не узгоджуються з приписами ст. 436 КПК у частині повноважень суду касаційної інстанції за наслідками касаційного розгляду, оскільки у разі скасування оскаржуваних рішень судів першої і апеляційної інстанцій можливо призначити новий розгляд у суді першої інстанції або закрити кримінальне провадження за наявності до того підстав.
Оскільки касаційна скарга захисника не відповідає вимогам, які до неї ставляться, її потрібно залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги та подачі необхідних копій документів.
Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Залишити без руху касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 і встановити строк п`ятнадцять днів із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1                                    ОСОБА_2                             ОСОБА_3