ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 травня 2024 року 
м. Київ

справа № 640/21828/21
адміністративне провадження № К/990/12188/22 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
судді-доповідача - Радишевської  О.Р.,
суддів - Кашпур  О.В., Уханенка  С.А.,
розглянув як суд касаційної інстанції в попередньому судовому засіданні адміністративну справу №  640/21828/21
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРПРОЕКТ» до Антимонопольного комітету України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» - про визнання протиправним та скасування рішення, провадження у якій відкрито
за касаційною скаргою Антимонопольного комітету України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 листопада 2021 року, ухвалене у складі головуючого судді Вєкуа  Н.Г., і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2022 року, ухвалену у складі судді-доповідача Кучми  А.Ю., суддів Безименної  Н.В., Ганечко  О.М.,
УСТАНОВИВ:
І. Суть спору
1.          До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНТЕРПРОЕКТ" (далі - ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ», позивач) з позовом до Антимонопольного комітету України (далі - відповідач), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» - з вимогою визнати протиправним і скасувати рішення Антимонопольного комітету України за результатами розгляду скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕЦГЕРМОМОНТАЖ- ЕНЕРГО» № 16609-р/пк-пз від 20 липня 2021 року.
2.          На обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідач дійшов помилкових висновків про те, що підписання тендерної пропозиції удосконаленим електронним підписом (а не кваліфікованим) становить порушення вимог Закону України «Про публічні закупівлі».
ІІ. Установлені судами фактичні обставини справи
3.          19.02.2021 Комунальною корпорацією «Київавтодор» (далі - замовник) було розпочато процедуру закупівлі «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту «Реставрація з пристосуванням мосту ім.  Є.  О.  Патона через річку Дніпро», ідентифікатор закупівлі: UA-2021-02-19-000825-b.
4.          18.03.2021 відбулося розкриття тендерних пропозицій в процедурі закупівлі.
5.          Рішенням замовника ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» було визнано переможцем закупівлі, що підтверджується протоколом розгляду тендерних пропозицій від 23.03.2021 №21/473-2.
6.          01.04.2021 ТОВ «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» подало скаргу на рішення замовника від 23.03.2021 про визнання ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем закупівлі №UA- 2021-02-19-000825-b.
7.          Рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 26.04.2021 №9075-р/пк-пз установлено, що пропозиція ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» не відповідає абзацу 2 пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» (не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону) та зобов`язано замовника скасувати рішення про визнання переможцем закупівлі ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ».
8.          17.05.2021 замовником скасовано рішення про визнання ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем закупівлі та прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції останнього, що підтверджується протоколом від 17.05.2021 №21/473-3.
9.          Рішення змовника про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» оскаржило до Антимонопольного комітету України.
10.          Рішенням Антимонопольного комітету України від 17.06.2021 №  13754-р/пк-пз КК «КИЇВАВТОДОР» зобов`язано скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» за процедурою закупівлі - «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням мосту ім.  Є.  О.  Патона через р.  Дніпро», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-02-19-000825-b.
11.          24.06.2021 замовником скасовано рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ», на веб-порталі Уповноваженого органу розміщено повідомлення з вимогою до ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» про усунення невідповідностей тендерної пропозиції.
12.          25.06.2021 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» розміщено лист про усунення невідповідностей №09/06-21 від 25.06.2021.
13.          Рішенням замовника від 30.06.2021 ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» визнано переможцем закупівлі «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням мосту ім.  Є.  О.  Патона через р.  Дніпро», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-02-19-000825-b (протокол №21/473-4 від 30.06.2021).
14.          07.07.2021 ТОВ «СПЕЦТЕРМОМОНТАЖ-ЕНЕРГО» подало скаргу на рішення замовника від 30.06.2021 про визнання ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем закупівлі № UA- 2021-02-19-000825-b.
15.          Рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 20.07.2021 №16609-р/пк-пз КК «Київавтодор» зобов`язано скасувати рішення про визначення ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» переможцем процедури закупівлі «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту: «Реставрація з пристосуванням мосту ім.  Є.  О.  Патона через р.  Дніпро», оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-02-19-000825-b.
16.          У вказаному рішенні встановлено, що в ході всієї процедури закупівлі учасником ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» на тендерну пропозицію та інші документи, які подавалися останнім, накладався удосконалений електронний підпис. Водночас пункт 3.1 розділу 3 тендерної документації містив вимогу, відповідно до якої учасник торгів повинен подати тендерну пропозицію з накладенням (підписанням) на неї кваліфікованого електронного підпису (КЕП).
ІІІ. Рішення судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення
17.          Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.11.2021, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2022, позов задоволено:
-          визнано протиправним і скасовано рішення Антимонопольного комітету України за результатами розгляду скарги ТОВ "СПЕЦГЕРМОМОНТАЖ- ЕНЕРГО" №  16609-р/пк-пз від 20.07.2021;
-          стягнуто з Антимонопольного комітету України на користь ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» судовий збір в розмірі 2  270,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань;
-          стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Антимонопольного комітету України на користь ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15  000,00 грн.
18.          Задовольняючи позов, суди попередніх інстанцій виходили з того, що підписання ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ» тендерної пропозиції та інших документів, що подавалися для участі в торгах удосконаленим електронним підписом, не становить порушень вимог пункту 3.1 розділу 3 тендерної документації.
19.          Як зазначили суди попередніх інстанцій, підпунктом 1 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів» передбачено, що удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім перелічених випадків.
20.          Судами попередніх інстанцій установлено, що підпис, який накладено на тендерні пропозиції ТОВ «ІНТЕРПРОЕКТ», є удосконаленим електронним підписом, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та відповідає вимогам, затвердженим пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 № 193.
21.          З урахуванням викладеного, суди попередніх інстанцій вважали, що позивач міг підписати тендерну пропозицію та інші документи удосконаленим електронним підписом.
IV. Провадження в суді касаційної інстанції
22.          19.05.2022 до Суду від Антимонопольного комітету України надійшла касаційна скарга на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.11.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.01.2022, у якій скаржник просив скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове яким у задоволенні позову відмовити.
23.          Як на підставу для відкриття касаційного провадження скаржник посилається на відсутність висновку Верховного Суду у подібних правовідносин щодо застосування частини першої статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 N  922-VIII (далі - Закон №  922-VIII) щодо необхідності завантаження документів, що вимагаються замовником, саме у тендерній документації у складі тендерної документації; частини дев`ятої статті 29 Закону N 922-VIII щодо до того, що замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність усім вимогам тендерної документації без виключення; частини першої статті 31 цього ж Закону стосовно обов`язкового відхилення тендерної пропозиції учасника, якщо учасник не відповідає встановленим абзацом 1 частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника, відповідно до законодавства; пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №  193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів» - стосовно використання кваліфікованих електронних підписів.
24.          Скаржник доводить, що тендерна документація містила вимогу, відповідно до якої тендерна пропозиція мала бути підписана саме кваліфікованим електронним підписом. Невиконання цієї вимоги є самостійною і достатньою підставою для відхилення тендерної пропозиції.
25.          Позивач у відзиві на касаційну скаргу зазначив, що судами попередніх інстанцій повно та всебічно встановлено обставини, що мають значення для розгляду справи, і правильно застосовано норми матеріального права до спірних правовідносин, у зв`язку з чим підстав для скасування їхніх рішень немає.
26.          Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2022 касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: судді-доповідача Коваленко  Н.В., суддів Берназюк  Я.О., Стрелець  Т.Г.
27.          Ухвалою Верховного Суду від 19.01.2023 задоволені заяви про самовідвід суддів Верховного Суду Коваленко  Н.В., Берназюка  Я.О., Стрелець  Т.Г. у справі №  640/21828/21; матеріали справи передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду.
28.          За наслідками повторного автоматизованого розподілу від 20.01.2023 справу №  640/21828/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: судді-доповідача Радишевської  О.Р., суддів Кашпур  О.В., Уханенка  С.А.
V. Джерела права та акти їхнього застосування
29.          Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII).
30.          За визначеннями, що наведені у пунктах 31, 32 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, тендерна документація - це документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель, а тендерна пропозиція - це пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
31.          Частиною першою статті 26 Закону № 922-VIII передбачено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
32.          Відповідно до частини третьої статті 12 Закону № 922-VIII під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».
33.          Відповідно до статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 №2155-VIII електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа; удосконалений електронний підпис - це електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
34.          03 березня 2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів» (далі - Постанова №193).
35.          У пункті 1 Постанови №193 Кабінет Міністрів України вирішив погодитися з пропозицією Міністерства цифрової трансформації та Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації стосовно реалізації експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів (далі - експериментальний проект).
36.          Експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України «Про електронні довірчі послуги» щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 5 березня 2022 року.
37.          Підпунктом 1 пункту 3 Постанови №193 установлено, що удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім .
38.          Згідно з підпунктом 3 пункту 3 Постанови №193 результати надання електронних довірчих послуг, пов`язаних із створенням, перевіркою, підтвердженням та зберіганням удосконалених електронних підписів чи печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, визнаються органами державної влади, органами місцевого самоврядування, а також іншими особами, які надають електронні публічні (зокрема адміністративні) послуги, та користувачами електронних довірчих послуг.
39.          Згідно з частиною дев`ятою статті 29 Закону № 922-VIII після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.
40.          Частиною першою статті 31 Закону № 922-VIII передбачено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, якщо, учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
41.          Абзацом 1 частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
VI. Позиція Верховного Суду
42.          Спір у цій справі виник у межах правовідносин, пов`язаних із процедурою закупівлі послуг, відповідно до Закону № 922-VIII, а касаційна скарга стосується правових наслідків підписання учасником закупівлі тендерної пропозиції та інших документів удосконаленим електронним підписом (замість кваліфікованого електронного підпису).
43.          У касаційній скарзі скаржник доводить, що тендерна документація містила вимогу, яка зобов`язувала учасників торгів подати тендерну пропозицію з накладанням (підписанням) на неї кваліфікованого електронного підпису (КЕП) уповноваженої особи на підписання тендерної пропозиції та представлення інтересів учасника під час проведення процедури закупівлі.
44.          З урахуванням викладеного, скаржник уважає, що використання позивачем для підписання тендерної пропозиції удосконаленого електронного підпису свідчить про її невідповідність тендерній документації, що відповідно до частини першої статті 31 Закону № 922-VIII є підставою для відхилення тендерної пропозиції.
45.          Суд зазначає, що Верховний Суд уже вирішував як необхідно застосовувати частину першу статті 31 Закону №  922-VIII у випадках, коли в тендерній документації є вимога щодо використання учасниками торгів кваліфікованого електронного підпису, а документ, поданий для участі в закупівлі, підписано удосконаленим електронним підписом.
46.          Так, 17.01.2024 Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалив постанову у справі №  380/16208/22, предметом якої був висновок Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі. В оскаржуваному висновку Держаудитслужба зазначила, що учасник процедури закупівлі, якого було визначено переможцем, у складі своєї тендерної пропозицій надав електронну банківську гарантію, підписану удосконаленим електронним підписом, хоча тендерна документація замовника вимагала накладення на таку гарантію саме кваліфікованого електронного підпису.
47.          У вказаній постанові Касаційний адміністративний суд зазначив, що електронний підпис - це унікальний набір криптографічно зашифрованих електронних даних, які ідентифікують особу. Він може бути удосконаленим (УЕП) та кваліфікованим (КЕП). Відрізняються ці види підпису рівнем захисту.
48.          Відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис - це удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа. Удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
49.          Таким чином, КЕП - більш захищений, оскільки базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа і зберігається на захищеному носії. УЕП - менш захищений, оскільки зберігається на незахищеному носії, водночас дає змогу здійснити ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей підпис.
50.          У листі-роз`ясненні Міністерства цифрової трансформації України від 16.02.2021 №  1/06-3-1587 наголошується на можливості до 31.12.2021 використовувати удосконалені електронні підписи та печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, з дотриманням вимог, встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №  193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів».
51.          Крім того, використання удосконаленого електронного підпису передбачено Законом України «Про електронні довірчі послуги», а також постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №  193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів».
52.          Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у вказаній постанові констатував, що порушення, яке встановив контролюючий орган (застосування удосконаленого електронного підпису замість кваліфікованого) є суто формальним, адже електронна банківська гарантія з накладеним електронним цифровим підписом надавалася учасником процедури закупівлі, а вказаний підпис дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.
53.          Такий самий підхід, який полягає у можливості підписання учасником торгів документів, що подаються для участі в закупівлі, удосконаленим електронним підписом, був застосований Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду у постанові від 23.02.2024 у справі №  200/14064/21.
54.          Як і у цій справі, у справі №  200/14064/21 учасник закупівлі подав тендерну пропозицію з накладенням електронного цифрового підпису, за наслідками перевірки якого на сайті Центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) установлено, що тип носія особистих ключів «незахищений/удосконалений», що свідчить про накладення на тендерну пропозицію учасника електронного підпису, який не може вважатися кваліфікованим.
55.          У вказаній справі Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду також резюмував, що використання удосконалених електронних підписів (у тому числі для участі у публічних закупівлях) передбачено Законом України «Про електронні довірчі послуги», а також постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №  193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів».
56.          Повертаючись до обставин цієї справи, Суд зазначає, що в спірних правовідносинах процедура закупівлі «Роботи з розробки проектно-кошторисної документації по об`єкту «Реставрація з пристосуванням мосту ім.  Є.  О.  Патона через р.  Дніпро», ідентифікатор закупівлі: UA-2021-02-19-000825-b, відбувалася у період з 19.02.2021 по 23.03.2021.
57.          Як установлено судами попередніх інстанцій і не ставиться під сумнів скаржником, удосконалений електронний, яким підписано тендерну пропозицію позивача, базується на кваліфікованому сертифікаті відкритих ключів.
58.          З урахуванням викладеного суди попередніх інстанцій дійшли правильних висновків про те, що використання позивачем удосконаленого електронного підпису у спірних правовідносинах не становило порушення вимог Закону № 922-VIII та тендерної документації.
59.          Отже, Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права судами попередніх інстанцій і погоджується з їхніми висновками про обґрунтованість позовних вимог.
60.          Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
61.          Переглянувши оскаржувані судові рішення в межах заявлених вимог касаційної скарги, Суд уважає, що підстави для їхнього скасування чи зміни відсутні.
VII. Судові витрати
62.          Ураховуючи результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати не розподіляються.
63.          Керуючись статтями 3, 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
64.          Касаційну скаргу Антимонопольного комітету України залишити без задоволення.
65.          Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 листопада 2021 року і постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2022 року залишити без змін. 
66.          Судові витрати не розподіляються.
67.          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач:                                                                                О.Р.  Радишевська

Судді:                                                                                                    О.В.  Кашпур

                                                                                                    С.А.  Уханенко