П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
03 квітня 2024 року                                                                                    м. Київ
 
Справа №760/31723/21
Провадження № 22-ц/824/6491/2024
 
            Резолютивна частина постанови оголошена 03 квітня 2024 року
            Повний текст постанови складено 05 квітня 2024 року
 
Київський апеляційний  суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
                        судді-доповідача  Стрижеуса А.М., 
                        суддів: Євграфової Є.П., Шкоріної О.І.,
                        секретаря: Мандрики О.П.
 
учасники справи:     позивач          ОСОБА_1 
відповідач     Міністерство юстиції України,
третя особа    приватний нотаріус Київськогоміського нотаріального округу Черток Ірина Володимирівна 
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Міністерства юстиції України на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від        24 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черток Ірина Володимирівна про скасування наказу,-
 
В С Т А Н О В И В:
У листопаді 2021 року Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства юстиції України (далі - Мін`юст), третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Черток Ірина Володимирівна про скасування Наказу Міністерства юстиції України №4087/5 «Про задоволення скарги» від 15.11.2021 (далі - Наказ).
Свої вимоги Позивач мотивує тим, що Наказ порушує його права та законні інтереси, як законного власника об`єкта нерухомого майна (1/500 частки нежитлового приміщення АДРЕСА_1 ) та прийнятий з порушенням норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», положень Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1128.
А саме, як зазначає Позивач, у скарзі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червонозоряний, 4-В» (далі - ОСББ) не зазначено дати її складання; скарга не містить жодних аргументів порушення прав скаржника та копії документу, що підтвердив би факт порушення його прав; до скарги не додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження осіб, що її підписали від імені ОСББ; щодо окремих оскаржуваних рішень закінчився встановлений законом строк оскарження; Мін`юст мав залишити скаргу без розгляду, оскільки ОСББ перед її розглядом подало заяву про відкликання скарги; Мін`юстом порушено строки розгляду скарги; Мін`юст двічі безпідставно повертало скаргу на повторний розгляд, здійснюючи тиск на Колегію; позивача не було повідомлено про час і місце засідань комісії; приватним нотаріусом Черток І.В. було дотримано норм законодавства при здійсненні реєстраційних дій.
Відповідач МЮ України подав відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити в задоволенні позову з посиланням на законність та обґрунтованість висновку Колегії та Наказу. У відзиві Відповідач наполягав на тому, що оскаржуваний Наказ прийнято у відповідності з положеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1128.
Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 24 листопада 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Визнано протиправним та скасувано наказ Міністерства юстиції України від 15.11.2021 №4087/5 в частині пунктів 2 та 4, які стосуються скасування рішення від 27.04.2021 №57874975 прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток Іриною Володимирівною.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Стягнуто з Міністерства юстиції України на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 908,00 грн.
Не погоджуючись з рішенням суду, МЮ України подано апеляційну скаргу, у якій відповідач просить рівшення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити, вважаючи, що дане рішення ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права.
В судовому засіданні представник МЮ України Хоменко А.В. підтримала доводи апеляційної скарги.
Представник ОСОБА_1 адвокат Лукомський П.В. заперечував проти доводів апеляційної скарги.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 24 листопада 2023 року за змістом апеляційної скарги, оскаржується в частині визнання протиправним та скасування наказу Міністертсва юстиції України від 15.11.2021 №4087/5 в частині пунктів 2 та 4, які стосуються скасування рішення від 27.04.2021 №57874975, прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток І.В.
В іншій частині рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 24 листопада 2023 року не оскаржується, а тому відповідно до правил частини першої статті 367 ЦПК України справа в цій частині не переглядається.
Встановлено, що 27 січня 2021 року між ОСОБА_1 (Позивач, Покупець) та Закритим акціонерним товариством «Українська будівельна компанія» (Продавець) укладено договір №1/178-45 купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення (далі - Договір).
Згідно з п. 1.1. Договору Продавець зобов`язується передати Покупцю майнове право на отримання у власність 1/500 частки новозбудованого нежитлового приміщення, (далі - Майнове право) визначеного у п. 1.2. цього Договору у будинку, що знаходиться за будівельною адресою: АДРЕСА_2 (надалі - Об`єкт), що належить Продавцю згідно Договору №15-5/184 про будівництво чотирьох житлових будинків з вбудованими та прибудинковими нежитловими приміщеннями та паркінгами про АДРЕСА_3 від 08.09.2004р., укладеному ЗАТ «Українська будівельна компанія» з Міністерством України з питань надзвичайних ситуацій, а Покупець зобов`язується сплатити Продавцю ціну продажу згідно з п. 3.1. цього Договору та прийняти Майнове право на умовах цього Договору.
Пунктом 1.2. Договору встановлено, що під Майновими правами Сторони розуміють право набуття у власність 1/500 частки нежитлового приміщення №178 загальною площею 156,6 м2, що знаходиться на - 1 (мінус першому) поверсі (далі - Нежитлове приміщення) з метою розміщення мікроскладу. Майнові права передбачають право Покупця після прийняття Будинку в експлуатацію, проведення його технічної інвентаризації, сплати ціни продажу Майнових прав та передачі Будинку під заселення набути у власність 1/500 частки нежитлового приміщення.
За змістом п. 1.4. Договору, Покупець набуває право приватної власності на Майнові права на підставі цього Договору з моменту повної сплати ціни продажу Майнових прав, що підтверджується довідкою Продавця. Протягом 5-ти днів після повної сплати ціни продажу Майнових прав Покупець зобов`язаний отримати в офісі Продавця вказану довідку. Право власності на нежитлове приміщення набувається Покупцем у порядку, встановленому законом, на підставі цього Договору, довідки Продавця про сплату ціни продажу Майнових прав, акту прийому-передачі Нежитлового приміщення.
Позивач виконав свої зобов`язання по сплаті ціни продажу Майнових прав та отримав від Продавця довідку про 100% оплату вартості майнових прав від 21 квітня 2021 року.
21 квітня 2021 року згідно з актом прийому-передачі майнових прав на виконання Договору №1/178-45 купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення Продавець передав, а Покупець прийняв майнове право на отримання у власність 1/500 частки нежитлового приміщення відповідно до Договору №1/178-45 купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення від 27 січня 2021 року.
Також 21 квітня 2021 року на підставі Акту прийому-передачі частки нежитлового приміщення згідно Договору №1/178-45 купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення від 27 січня 2021 року відповідно до пункту 1.4. Договору Продавець передав, а Покупець прийняв 1/500 частки нежитлового приміщення визначеного у п. 1.2. Договору у новозбудованому будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 і позначеній на схемі генерального плану № НОМЕР_1 , поштова адреса: АДРЕСА_5 . Характеристика 1/500 частки нежитлового приміщення (враховуючи уточнення за офіційними даними Бюро технічної інвентаризації): нежитлового приміщення №178 загальною площею 156,6 м2 що знаходиться на - 1 (мінус першому) поверсі.
Відповідно до ст. 204 Цивільного кодексу України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
На момент винесення рішення у даній справі, Договір купівлі - продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення №1/178-145 від 27.01.2021 не був визнаний у судовому порядку недійсним, тому, в силу положень статті  204 ЦК України, його правомірність презюмується.
Пунктом 1.3. Договору передбачено, що реєстрація права власності на нежитлове приміщення здійснюється покупцем.
Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток Іриною Володимирівною на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57874975 від 27.04.2021, за Позивачем зареєстровано право спільної часткової власності у розмірі частки 1/500 на нежитлове приміщення на -1 (мінус першому) поверсі, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_6 , підстава виникнення права власності: Договір купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення, серія та номер: 1/178-45, виданий 21.01.2021, видавник: ЗАТ «Українська будівельна компанія»; Акт прийому-передачі частки нежитлового приміщення згідно Договору №1/178-45 купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення від 21 січня 2021 року, серія та номер: б.н, виданий 21.04.2021, видавник: ЗАТ «Українська будівельна компанія».
08 липня 2021 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червонозоряний, 4-В» звернулося до Міністерства юстиції України зі скаргою на рішення від 27.04.2021 №№57874975, 57890989, від 28.04.2021 №№ 57920997, 57923371, від 12.06.2021 №58715694, від 13.06.2021 №58716253, від 14.06.2021 №58741319, від 15.06.2021 №58753864, від 02.07.2021 №59074048, прийняті Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток Іриною Володимирівною щодо державної реєстрації права власності на нежитлове приміщення АДРЕСА_7 , приміщення №178 (нежитлове приміщення). Скарга зареєстрована Міністерством юстиції України 08 липня 2021 року за №СК-136-21.
22.07.2021 голова правління ОСББ Трач Ю.Р. подав до Міністерства юстиції України заяву від 21.07.2021 за вих. №82 про залишення скарги за вх.№СК-136-21 без розгляду, посилаючись на те, що ОСББ прийняло рішення про припинення усіх довіреностей та розірвання усіх договорів, які пов`язані з представництвом інтересів, та не уповноважувало будь-яких осіб на звернення зі скаргою до центральної Колегії Мін`юсту з розгляду скарг щодо оскарження рішень, прийнятих приватним нотаріусом Черток І.В. щодо нежитлового приміщення №178. Вказана заява була отримана Міністерством юстиції України 22.07.2021, що підтверджується відповідним штампом на листі.
22.07.2021 Центральною колегією Мін`юсту з розгляду скарг було розглянуло скаргу і за результатами розгляду Колегія рекомендувала відмовити у її задоволенні, посилаючись у висновку на те, що оскаржувані рішення є такими, що їх прийнято відповідно до законодавства, а подані нотаріусу документи відповідали вимогам законодавства у сфері державної реєстрації прав.
26.08.2021 Міністр юстиції видав доручення №425/7/48-21, в якому просив Директора департаменту (керівника офісу) Офісу протидії рейдерству розглянути скаргу ОСББ за №СК-136-21 повторно.
17.09.2021 Центральною колегією Мін`юсту з розгляду скарг було повторно розглянуто скаргу і за результатами розгляду Колегія рекомендувала відмовити у її задоволенні, посилаючись у висновку на те, що оскаржувані рішення є такими, що прийняті відповідно до законодавства, а подані нотаріусу документи відповідали вимогам законодавства у сфері державної реєстрації прав.
15.10.2021 Міністр юстиції видав доручення №497/1/48-21, в якому просив Директора департаменту (керівника офісу) Офісу протидії рейдерству розглянути скаргу ОСББ за №СК-136-21 повторно.
15 листопада 2021 року Міністерством юстиції України винесено Наказ №4087/5 «Про задоволення скарги» (далі - Наказ №4087/5) відповідно до якого вирішено:
1.Скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червонозоряний, 4-В» задовольнити у повному обсязі.
2.Скасувати рішення від 27.04.2021 №№57874975, 57890989, від 28.04.2021 №№ 57920997, 57923371, від 12.06.2021 №58715694, від 13.06.2021 №58716253, від 14.06.2021 №58741319, від 15.06.2021 №58753864, від 02.07.2021 №59074048, прийняті Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток Іриною Володимирівною.
3.Тимчасово блокувати доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Черток Ірині Володимирівні строком на 1 (один) місяць.
4.Виконання пункту 2 наказу покласти на Офіс протидії рейдерству.
5.Виконання пункту 3 наказу покласти на Державне підприємство «Національні інформаційні системи».
Підставою для прийняття вказаного наказу Міністерства юстиції України слугував висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 26.10.2021 за результатом розгляду скарги ОСББ.
Мотивуючи наведений вище висновок, колегія зазначає, що:
- законодавство зобов`язує державного реєстратора перевіряти подані документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій;
- законодавством визначено, що державний реєстратор повинен відмовляти у державній реєстрації, якщо подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну, припинення прав на нерухоме майно;
- для проведення права власності було подано, зокрема, договори купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення, однак приватним нотаріусом Черток І.В. було зареєстровано право власності на 1/500 частки в праві власності на нежитлове приміщення;
- відповідно до п. 1.4. договорів купівлі-продажу майнових прав на частку нежитлового приміщення право власності набувається на підставі, зокрема, акту-прийому передачі нежитлового приміщення, проте для проведення державної реєстрації було подано акти прийому-передачі частки нежитлового приміщення;
- рішення є незаконними та підлягають скасуванню.
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.
Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією Україниправ і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів.
Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України (частина 9  статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).
Процедуру здійснення Мін`юстом та його територіальними органами розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту визначає Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 грудня 2019 р. № 1150). (далі - Порядок).
Відповідно до пункту 2 Порядку розгляд скарг у сфері державної реєстрації здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами у межах компетенції, визначеної законом. Розгляд скарг у сфері державної реєстрації на предмет наявності (відсутності) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту здійснюється колегіально, крім випадку, передбаченого цим Порядком.
Згідно з п.3 Порядку скарга у сфері державної реєстрації реєструється у день її надходження до Мін`юсту чи відповідного територіального органу відповідно до вимог законодавства з організації діловодства у державних органах за умови підписання її скаржником, зокрема з використанням кваліфікованого електронного підпису.
Копії документів, що додаються до скарги у сфері державної реєстрації в електронній формі, виготовляються шляхом сканування з обов`язковим накладенням відповідним скаржником кваліфікованого електронного підпису.
Скаржник може відкликати подану ним скаргу у сфері державної реєстрації до прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішення щодо неї. Відкликана скарга у сфері державної реєстрації залишається без розгляду.
Розгляд скарги у сфері державної реєстрації здійснюється у строки, встановлені  Законом України «Про звернення громадян». (п.4 Порядку)
Відповідно до пункту 9 Порядку під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:
1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;
2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;
3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;
4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;
5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.
У п.14 Порядку визначено, що за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації, у тому числі колегіально, Мін`юст чи відповідний територіальний орган приймає рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених законом.
Не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації або про відмову в її задоволенні засвідчені в установленому законодавством порядку відповідні копії рішень Мін`юсту чи його територіального органу, копії висновків колегії (у разі розгляду скарг у сфері державної реєстрації колегіально) розміщуються на офіційному веб-сайті Мін`юсту чи відповідного територіального органу.
За результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації у строки, встановлені Законом України «Про звернення громадян», засвідчені в установленому законодавством порядку відповідні копії рішень Мін`юсту чи його територіального органу, копії висновків колегії (у разі розгляду скарг у сфері державної реєстрації колегіально) разом із супровідним листом надсилаються скаржнику.
Системний аналіз наведених вище положень Закону та Порядку №1128 дає підстави стверджувати, що право на звернення зі скаргою на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора має особа, яка вважає, що її права порушено. Розгляд скарги здійснюється Колегією у разі, якщо скарга відповідає вимогам, встановленим цими нормативними актами та подана у передбачений ними строк. Водночас, у скарзі повинні бути викладені обставини, що обґрунтовують порушення прав скаржника та спосіб поновлення порушеного права. При цьому, наведення обставин, які засвідчують факт порушеного права або інтересу скаржника і надання відповідних доказів (в разі їх наявності) має суттєве значення для вирішення Колегією питання щодо належності скаржнику права на звернення з такою скаргою, а також для обрання способу його відновлення, в разі виявлення факту його порушення.
Статтями 316, 317 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Згідно зі статтею 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Частиною 2 статті 386 ЦК України встановлено, що власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Зазначений спосіб захисту права власності спрямований на попередження можливому порушенню, якого на момент подання позову немає, але при цьому у власника є всі підстави вважати, що дії відповідних осіб неминуче призведуть до порушень його права.
Статтею 393 ЦК України визначено, що правовий акт органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується.
Якщо інше не встановлено законом, власник майна, права якого порушені внаслідок видання правового акта органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, має право вимагати відновлення того становища, яке існувало до видання цього акта. У разі неможливості відновлення попереднього становища власник має право на відшкодування майнової та моральної шкоди.
Частиною 5 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що скарга на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав або територіального органу Міністерства юстиції України подається особою, яка вважає, що її права порушено, у письмовій формі та має містити:
1) повне найменування (ім`я) скаржника, його місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (ім`я) представника скаржника, якщо скарга подається представником;
2) реквізити рішення державного реєстратора, яке оскаржується;
3) зміст оскаржуваного рішення, дій чи бездіяльності та норми законодавства, які порушено, на думку скаржника;
4) викладення обставин, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги;
5) відомості про наявність чи відсутність судового спору з порушеного у скарзі питання, що може мати наслідком скасування оскаржуваного рішення державного реєстратора та/або внесення відомостей до Державного реєстру прав;
6) підпис скаржника або його представника із зазначенням дати складання скарги.
До скарги додаються засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника у результаті прийняття рішення державним реєстратором (за наявності), а також якщо скарга подається представником скаржника - довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження такого представника, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.
Скарга на рішення про державну реєстрацію прав розглядається в порядку, визначеному цим Законом, виключно за умови, що вона подана особою, яка може підтвердити факт порушення її прав у результаті прийняття такого рішення.
Якщо скарга на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав подається представником скаржника, до скарги додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.
За матеріалами даної справи встановлено, що ОСББ звернулося зі скаргою до Міністерства юстиції України на рішення від 27.04.2021 № 57874975 та № 57890989, від 28.04.2021 № 57920997 та №57923371, від 12.06.2021 № 58715694, від 13.06.2021 № 58716253, від 14.06.2021 № 58741319, від 15.06.2021 № 58753864, від 02.07.2021 № 59074048, прийняті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток Іриною Володимирівною щодо державної реєстрації права спільної часткової власності на нежитлове приміщення на -1 (мінус першому) поверсі, за адресою АДРЕСА_6 , загальною площею 156,6 м2.
Вказана скарга була отримана Мін`юстом за вх. №СК-136-21 від 08.07.2021.
Скарга від імені ОСББ була підписана членами правління ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 . До скарги було додано протокол від 16.06.2021 №16/06-21, додаток №1 до вказаного протоколу, Статут ОСББ та Витяг з Рєестру речових прав на нерухоме майно.
Разом з тим, всупереч вимог п.6 ч.5 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у скарзі за вх. №СК-136-21 від 08.07.2021 не було зазначено дати її складання.
Статтею 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом. Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам.
Як убачається з матеріалів справи, 16.06.2021 було проведено загальні збори ОСББ «Червонозоряний, 4-В» (згідно з рішеннями загальних зборів від 14.07.2021 змінено найменування на ОСББ «Проспект Валерія Лобановського, 4-В»), на яких були прийняті рішення, оформлені протоколом загальних зборів №16/06-21 від 16.06.2021, зокрема, про: відкликання та припинення повноважень голови правління об`єднання, діючого складу правління та ревізійної комісії; обрано новий склад правління об`єднання ( ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 )) та ревізійної комісії; затверджено статут ОСББ у новій редакції.
Таким чином, особи, які підписали та подали 08.07.2021 скаргу від імені ОСББ до Міністерства юстиції України на рішення від 27.04.2021 № 57874975 та № 57890989, від 28.04.2021 № 57920997 та №57923371, від 12.06.2021 № 58715694, від 13.06.2021 № 58716253, від 14.06.2021 № 58741319, від 15.06.2021 № 58753864, від 02.07.2021 № 59074048, прийняті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черток Іриною Володимирівною, не мали відповідних повноважень діяти від імені ОСББ.
Крім того, відповідно до матеріалів справи, до скарги №СК-136-21 від 08.07.2021 не додано жодних документів на підтвердження повноважень осіб, які її підписали, представляти інтереси ОСББ, що свідчить про наявність порушень абз. 1 п.4 ч.5 ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», де встановлено, що до скарги додаються засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника (за наявності), а також якщо скарга подається представником скаржника - довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження такого представника, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.
Відповідно до п. 7 ч. 8 ст. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» Міністерство юстиції України та його територіальні органи відмовляють у задоволенні скарги, якщо скарга подана особою, яка не має на це повноважень.
Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з тим, що скарга від імені ОСББ була подана особами, які не мали на це відповідних повноважень, Відповідач повинен був відмовити у її задоволенні.
Крім цього, абзацом 3 пункту 3 Порядку передбачено, що скаржник може відкликати подану ним скаргу у сфері державної реєстрації до прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішення щодо неї. Відкликана скарга у сфері державної реєстрації залишається без розгляду.
Встановлено, що 22.07.2021 голова правління ОСББ ОСОБА_12 подав до Міністерства юстиції України заяву від 21.07.2021 року за вих. №82 про залишення скарги за вх.№СК-136-21 без розгляду, посилаючись на те, що ОСББ прийняло рішення про припинення усіх довіреностей та розірвання усіх договорів, які пов`язані з представництвом інтересів, та не уповноважувало будь-яких осіб на звернення зі скаргою до центральної Колегії Мін`юсту з розгляду скарг щодо оскарження рішень, прийнятих приватним нотаріусом Черток І.В. щодо нежитлового приміщення №178. Вказана заява була отримана Міністерством юстиції України 22.07.2021 року, що підтверджується відповідним штампом на листі.
Разом з тим, Міністерство юстиції України в порушення наведених положень Порядку №1128, не повернуло скаргу без розгляду, а продовжило розглядати її по суті.  
При цьому, не заслуговують на увагу доводи Відповідача щодо надходження заяви про залишення скарги за вх.№СК-136-21 без розгляду в день її розгляду, оскільки в подальшому вказана скарга ще двічі була розглянута Міністерством юстиції України по суті.
Відповідно до п. 11 Порядку Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів:
1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел);
2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).
Тобто, на Відповідача покладено обов`язок повідомити заінтересовану особу про розгляд скарги не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті.
Пунктом 12 Порядку передбачено, що копії скарги у сфері державної реєстрації та доданих до неї документів надаються особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку (крім скаржника), в день розгляду Мін`юстом чи відповідним територіальним органом скарги у сфері державної реєстрації колегіально.
Аналіз вказаних норм Порядку свідчить про те, що законодавство встановлює не право, а обов`язок Комісії під час розгляду скарги запросити до цього процесу суб`єктів оскарження та інших заінтересованих осіб, які зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей у реєстрі, надати цим особам копію скарги та доданих до неї матеріалів не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті та своєчасно повідомити осіб, запрошених до розгляду скарги по суті, про час і місце її розгляду скарги в один із встановлених Порядком способів.
Запрошення відповідних осіб має на меті не лише проінформувати їх про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні та те щоб їхні пояснення були прийняті та враховані.
Належне повідомлення всіх осіб, яких стосується скарга, призначена до розгляду на засіданні відповідної комісії, сприяє належному виконанню нею своїх функцій та має істотне значення для вирішення скарги.
Отже, на комісію покладено обов`язок забезпечити участь заінтересованих осіб у розгляді скарги шляхом належного повідомлення з метою реалізації їхнього права на захист, подання відповідних пояснень.
Неповідомлення скаржника та/або його представника (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкта оскарження та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі, не може вважатися формальним порушенням; це порушення ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обґрунтованість рішення, прийнятого за наслідками розгляду скарги (аналогічний висновок міститься у п. 44 постанови Верховного Суду від 23.03.2021 у справі № 480/388/19, у постанові Верховного Суду від 15.08.2019 у справі № 826/3539/17).
Неприбуття лише належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду справи, а тому, якщо на засідання не прибула особа, яку належним чином не повідомили, то це перешкоджає розгляду скарги. Ці обставини повинні з`ясовуватися до початку розгляду скарги секретарем комісії відповідно до п. 3 розділу ІІІ Положення про комісію з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 37/5 від 12.01.2016 (аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 23.03.2021 у справі № 480/388/19).
Встановивши, що скаржника, суб`єкта, дії якого оскаржуються, або інших заінтересованих осіб не повідомлено про час та місце розгляду скарги або їм (суб`єкту, дії якого оскаржуються та заінтересованим особам) не надіслано скарги, комісія не має законних підстав розглядати скаргу по суті.
У той же час наведені норми Порядку не містять альтернативи, а тому відсутність одного з видів повідомлення позивача, є порушенням приписів вищенаведеного Порядку (аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 420/4037/20).
Як встановлено судом, інформація про розгляд скарги ОСББ була розміщена на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України за посиланням: https://minjust.gov.ua/m/ogoloshennya-pro-zasidannya-tsentralnoi-kolegii-ministerstva-yustitsii-ukraini-26-jovtnya-2021-roku.
Проте, з вказаного посилання неможливо встановити коли було розміщено вказане оголошення, оскільки нормами чинного законодавства України передбачено, що про розгляд скарги суб`єкт розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги.
Розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України не є достатнім способом повідомлення Позивача про розгляд скарги на його рішення, оскільки Міністерство юстиції України зобов`язане було повідомити Позивача про розгляд скарги не лише шляхом розміщення оголошення на офіційному вебсайті Мін`юсту, але й додатково телефонограмою або засобами електронної пошти, у строки встановлені пунктом 11 Порядку.
В матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про повідомлення Позивача про розгляд скарги. Крім того, матеріали справи не містять доказів направлення Позивачу копії скарги.
Аналогічний правовий висновок щодо обов`язковості повідомлення учасників розгляду скарг двома способами був зроблений Верховним Судом у постанові від 16.02.2022 у справі №640/843/21, зокрема: «…безальтернативність щодо вибору виключно єдиного способу повідомлення осіб, запрошених для розгляду скарги шляхом лише оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту без сповіщення за допомогою телефонограми чи засобів електронної пошти, є порушенням приписів Порядку №1128…».
За наведених обставин, Міністерство юстиції України не виконало свого обов`язку з забезпечення участі заінтересованих осіб у розгляді скарги шляхом належного повідомлення їх про розгляд вказаної скарги, внаслідок чого Позивач був фактично позбавлений можливості бути присутніми під час розгляду скарги та надавати відповідні пояснення, що є достатньою підставою для скасування наказу Міністерства юстиції України №4087/5 від 15.11.2021.
Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу Міністерства юстиції України,без задоволення, а рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 24 листопада 2023 року - без змін, оскільки підстави для скасування судового рішення відсутні.
Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначеннямнового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».
Тому, з урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, здійснюється тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.
Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги Міністерства юстиції України без задоволення, а рішення Солом`янського  районного суду міста Києва від 24 листопада 2023 року - без змін, розподіл судових витрат Київським апеляційним судом не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України, залишити без задоволення.
Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 24 листопада 2023 року- залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач                                                                             А. М. Стрижеус
 
Судді:                                                                                               Є. П. Євграфова
 
                                                                                                                      О. І. Шкоріна