УХВАЛА
 
14 травня 2024 року
м. Київ
 
справа № 363/3965/15
провадження № 61-11520св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: головуючого - Крата В. І., суддів: Гудими Д. А., Дундар І. О., Коротуна В. М., Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач),розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи заяву  ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Верховного Суду від 23 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», треті особи: ОСОБА_2 , Національний банк України, про стягнення коштів за договором банківського вкладу та зобов`язання вчинити певні дії, 
ВСТАНОВИВ:
19, 21 березня 2024 року до Верховного Суду надійшли заяви ОСОБА_1 про роз'яснення постанови Верховного Суду від  23 лютого 2022 року. 
У прохальних частинах вказаних заяв ОСОБА_1 заявив клопотання про участь у судовому засіданні.
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Абзац другий частини першої цієї статті визначає, що в разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішує Верховний Суд з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.
Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
Оскільки суд касаційної інстанції не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для задоволення клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін немає.
Крім того, 07 травня 2024 року через систему «Електронний суд» Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») надіслало клопотання, в якому, окрема, просило надати дозвіл та трансляцію всіх судових засідань на Youtube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України», а копію ухвалу направити Державному підприємству «Інформаційні судові системи» для виконання.
Клопотання мотивовано тим, що вже третій рік позивач вчиняє дії, спрямовані на зловживання процесуальними правами з метою прийняття Верховним Судом іншої остаточної постанови та з іншим результатом. Розгляд справи має бути максимально відкритим, прозорим та публічним, що є запорукою подальшого ухвалення законного судового рішення у справі. Вказана цивільна справа має важливий суспільний інтерес, який полягає у контролі за судовим процесом з боку громадськості під час проведення усіх засідань, при тому, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Зважаючи на стабільне зловживання позивачем процесуальними правами, вважає за доцільне здійснювати трансляцію судового засідання у цій справі на порталі «Судова влада України».
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6 Конвенції, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, § 25). Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Axen v. Germany», § 28). ЄСПЛ в рішенні від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (заява № 64336/01) визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу. ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.
Відповідно до частини п`ятої статті 7 ЦПК України трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку.
Аналогічні положення містяться у частині четвертій статті 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
Оскільки суд касаційної інстанції не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для задоволення клопотання про трансляцію судових засідань у Верховному Суді в мережі Інтернет на YouTube каналі «Судова влада України» і на порталі «Судова влада України» задоволенню не підлягає.
Керуючись статтями 7, 260, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відмовити  ОСОБА_1 взадоволенні клопотань про участь у судовому засіданні.
Відмовити Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» про надання дозволу на трансляцію судових засідань в мережі Інтернет на Youtube каналі «Судова влада України» та на порталі «Судова влада України» у справі № 363/3965/15.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                              В. І. Крат
 
Судді:                                                                                       Д. А. Гудима
 
І. О. Дундар
 
В. М. Коротун
 
Є. В. Краснощоков