ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4775/24 Справа № 188/561/23 	  	Суддя у 1-й інстанції - Місюра К.В. Суддя у 2-й інстанції - Гапонов А. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       30 квітня 2024 року                                                                м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого-судді Гапонова А.В.
суддів Новікової Г.В., Никифоряка Л.П.
розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Першотравенський ремонтно-механічний завод» про визнання протиправним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,                                             
- за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ольховик-Красільнікова Любов Павлівна,
на рішення Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 07 лютого 2024 року, -

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ 
Позивач – ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ № 141-к від 07.03.2023р. Товариства з обмеженою відповідальністю «Першотравенський ремонтно-механічний завод» про звільнення ОСОБА_1 з посади вальцювальника 4 розряду бригади з виготовлення металевої крепі цеха металоконструкцій служби заступника директора з виробництва;
- поновити ОСОБА_1 на посаді вальцювальника 4 розряду бригади з виготовлення металевої крепі цеха металоконструкцій служби заступника директора з виробництва з 08.03.2023 року;
- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Першотравенський ремонтно-механічний завод» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з утриманням із цієї суми установлених законодавством податків та зборів.  
Позовні вимоги мотивовані тим, що з 01.08.2006р. позивача було прийнято слюсарем-ремонтником 2-го розряду в цех ремонту гірничошахтного обладнання до Товариства з обмеженою відповідальністю «Першотравенський ремонтно-механічний завод». З 20.10.2006 року по 07.03.2023 рік працював вальцювальником з 5-денним робочим днем та двома вихідними. Наказом директора від 24.02.2023р. № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день» зобов`язано працівників цеху металоконструкцій вийти на роботу в першу та другу зміну 25.02.2023 року, тобто в суботу, що є вихідним днем, з яким позивача було ознайомлено 24.02.2023р. під підпис, де було зазначено позивачем «не згоден». В результаті чого, 25.02.2023 року позивач не вийшов на роботу у 1 зміну. Наказом директора від 07.03.2023 року позивача було звільнено у зв`язку з прогулом без поважних причин, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 40 Кодексу законів про працю. Позивач вважає своє звільнення незаконним, оскільки робота у вихідний день забороняється. Позивач зазначає, що він відпрацював останню зміну 24.02.2023р., тому наступний день – 25.02.2023р. є його законним вихідним днем відповідно до табелю обліку робочого часу. Він вважає, що відповідно до наказу директора «Про роботу у вихідний день» від 24.02.2023р. № 81-ЗД працівники мали виконувати надурочні роботи, тобто роботи понад встановлений робочий час, при цьому, як він вважає, відсутні виняткові підстави для виходу працівника на роботу у вихідний день, а враховуючи те, що є вичерпний перелік підстав для виходу працівника на роботу у вихідний день, нагальної необхідності для виходу працівника у вихідний на роботу не було, що і зумовило його звернення до суду з відповідним позовом. 

КОРОТКИЙ ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ 
Рішенням Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 07 лютого 2024 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 – відмовлено.
       
КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
21.03.2024 року від  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ольховик-Красільнікова Любов Павлівна надійшла апеляційна скарга, в якій ставиться питання про скасування рішення й винесення нового рішення про задоволення позовних вимог. 
Апелянт вважає рішення суду незаконним та необґрунтованим, оскільки суд неправильно застосував норми законодавства, а тому дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
В обгрунтуванні апеляційної скарги зазначає, що робочим тижнем позивача є тиждень, встановлений Правилами внутрішнього трудового розпорядку ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод», з понеділка по п`ятницю з двома вихідними (субота та неділя), вихід на роботу 25.01.2023 року (в суботу) є не чим іншим, як роботою понад встановлений робочий час, а тому «25.02.2023» має фіксуватись в табелі робочого часу позивача як «НУ» (надурочні роботи), а не як «Р» (робочі години). Враховуючи вище наведене, прогулом вважається відсутність працівника як протягом усього робочого дня, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин, а надурочною роботою є робота понад встановлений робочий час, то відповідно і звільнити працівника за прогул у зв`язку з невиконання надурочних робіт є неможливим та таким, що не відповідає нормам трудового законодавства. 

АРГУМЕНТИ ІНШИХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Відзиву на апеляційну скаргу в порядку ст.360 ЦПК України не надходило. 
       
ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до ч.1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи у порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч. 3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, 2 статті 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги в межах апеляційного оскарження, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлені наступні обставини справи:

ОСОБА_1 01.08.2006 року відповідно до наказу № 1 було прийнято слюсарем-ремонтником 2-го розряду в цех ремонту гірничошахтного обладнання до Товариства з обмеженою відповідальністю «Першотравенський ремонтно-механічний завод».
З 20.10.2006 року ОСОБА_1 працював на посаді вальцювальника 4 розряду бригади з виготовлення металевої крепі цеха металоконструкцій служби заступника директора з виробництва, у якого, відповідно до табеля обліку робочого часу, встановлено 5-денний робочий тиждень з двома вихідними (субота та неділя).
Наказом директора ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод» від 24.02.2023р. № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день» зобов`язано працівників цеху металоконструкцій вийти на роботу в першу та другу зміну 25.02.2023 року, тобто в суботу, що є вихідним днем.
Вказаний наказ мотивований необхідністю своєчасного виготовлення арочного кріплення, відповідно до укладеного договору з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».
З наказом від 24.02.2023 року № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день» 25.02.2023 року ОСОБА_1 був ознайомлений 24.02.2023 року, де зробив напис «не згоден».
25.02.2023 року ОСОБА_1 на роботу в 1 зміну не вийшов, у своїх письмових поясненнях 27.02.2023 року зазначив, що субота є вихідним днем, нагальної потреби для виходу у вихідний день не було.
В подальшому, в зв`язку з прогулом без поважних причин ОСОБА_1 наказом № 141-к від 07.03.2023 року звільнено за прогули без поважної причини на підставі п. 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП України.  
Позивач вважає, що відповідно до наказу директора «Про роботу у вихідний день» від 24.02.2023р. № 81-ЗД працівники мали виконувати надурочні роботи, тобто роботи понад встановлений робочий час, при цьому, як він вважає, відсутні виняткові підстави для виходу працівника на роботу у вихідний день, а враховуючи те, що є вичерпний перелік підстав для виходу працівника на роботу у вихідний день, нагальної необхідності для виходу працівника у вихідний на роботу не було, в зв`язку з чим він не допустив прогулу, його звільнили незаконно, що і є причиною спору.
Як встановлено в судовому засіданні шляхом дослідження письмових доказів, ОСОБА_1 знаходився в трудових відносинах з Товариством з обмеженою відповідальністю «Першотравенський ремонтно-механічний завод» з 01 серпня 2006 року, згідно наказу № 1 за професією вальцювальника цеху металоконструкцій.
Відповідно до наказу № 81-ЗД від 24.02.2023 року «Про роботу у вихідний день» працівників цеху металоконструкцій, за згодою профспілкової організації, з метою проведення невідкладних, наперед не передбачуваних робіт, від негайного виконання яких залежить у подальшому нормальна робота ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод», та своєчасного виготовлення арочного кріплення КШПУ за укладеними договорами, було залучено до роботи у вихідний день суботу 25.02.2023р. працівників цеху металоконструкцій, у тому числі і ОСОБА_1 .
Усі працівники, згідно переліку у наказі, були ознайомлені під підпис з даним наказом, однак, вальцювальник цеху металоконструкцій ОСОБА_1 , вказав у наказі, що він не згоден з наказом, вказавши письмово свою відмову у наказі № 81-ЗД від 24.02.2023р.
25.02.2023р. в 1 зміну вальцювальник цеху металоконструкцій ОСОБА_1 на роботу не вийшов без поважної причини, що підтверджується його пояснювальною запискою від 27.02.2023р.
Неявка на роботу призвела до зриву виготовлення арочного кріплення КШПУ в кількості 210 штук за укладеним договором з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» та, як наслідок, до зриву прохідницьких робіт шахти «Західно-Донбаська» ВСП «ШУ Тернівське», шахти «Самарська» та шахти «Дніпровська» ВСП «ШУ Дніпровське» та ВСП «ШУ Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».
Отже, вальцювальник ОСОБА_1 допустив порушення трудової дисципліни, а саме: п. 2.1. «Правил внутрішнього трудового розпорядку» ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод», який зобов`язує робітників працювати чесно і сумлінно, використовувати весь робочий час для продуктивної праці.  
В результаті вказаних дій відповідачем було застосовано заходи дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача із займаної посади.
В судовому засіданні встановлено, що вихід на роботу у вихідний день, тобто 25.02.2023 року, був викликаний виключно задля виконання невідкладних, наперед не передбачених робіт, від негайного виконання яких залежала у подальшому нормальна робота підприємства в цілому або його окремих підрозділів, а саме: виготовлення арочного кріплення КШПУ в кількості 210 штук.
Вказані обставини підтверджується дослідженим в судовому засіданні договором № 11277-ПУ-УМТС-Т, укладеним з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 01.12.2022р., відповідно до умов п. 4.1. якого постачання продукції здійснюється партіями в асортименті, кількості та в строки, зазначені в Консолідованій заявці на закупівлю кріплення по ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», та згідно до консолідованої заявки на закупку за лютий 2023 року, поставка КШПУ 15,0 у кількості 160 шт., КШПУ 14,4 у кількості 250 шт. повинна була відбутися 27.02.2023р., проте постачання матеріалів для виготовлення арочного кріплення КШПУ відбулось лише 24.02.2023р., що і викликало необхідність виходу на роботу у вихідний день – 25.02.2023р.
Невиконання робіт з виготовлення арочного кріплення КШПУ стало наслідком зриву своєчасного постачання арочного кріплення КШПУ, згідно консолідованої заявки, у строк 27.02.2023р., а фактично дата поставки відбулась тільки 03.03.2023р., в зв`язку з чим Товариство з обмеженою відповідальністю «Першотравенський ремонтно-механічний завод» отримав претензію про сплату неустойки за порушення умов договору від 06.03.2023р.
Також невиконання робіт з виготовлення арочного кріплення КШПУ призвело до зриву прохідницьких робіт шахти «Західно-Донбаська» ВСП «ШУ Тернівське», шахти «Самарська» та шахти «Дніпровська» ВСП «ШУ Дніпровське» та ВСП «ШУ Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».
Що стосується дотримання відповідачем процедури залучення позивача до роботи у вихідний день, тобто 25.02.2023р., судом встановлено наступне.
Так, з метою залучення працівників до роботи у вихідний день був виданий письмовий наказ (розпорядження) власника або уповноваженого ним органу від 24.02.2023р. № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день».
У наказі про роботу у вихідний день мається наступна інформація: підстава залучення працівників до роботи з конкретним зазначенням виняткових випадків; прізвища, імена, по батькові і посади всіх працівників, які працювали у вихідний день, спосіб компенсації за роботу у вихідний день кожному.
Наказ довели до відома всіх працівників, які залучались до роботи у вихідний день, в тому числі і ОСОБА_1 , де він власноручно написав «не згоден» і завірив підписом.
Окрім видання наказу були також внесені зміни до графіку роботи працівника, але оскільки ОСОБА_1 відмовився від ознайомлення з графіком, підприємством був складений акт про відмову від ознайомлення з графіком.
Також було встановлено наявність фактичної підстави, яка передбачена ч. 2 ст. 71 КЗпП, така як необхідність виготовлення арочного кріплення КШПУ в кількості 210 штук за укладеним договором з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» № 11277-ПУ-УМТС-Т від 01.12.2022р. та як наслідок до зриву прохідницьких робіт шахти «Західно-Донбаська» ВСП «ШУ Тернівське», шахти «Самарська» та шахти «Дніпровська» ВСП «ШУ Дніпровське» та ВСП «ШУ Героїв Космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».
Крім того, було отримано дозвіл профспілкової організації для залучення працівників до роботи у вихідний день, про що також зазначено у наказі від 24.02.2023р. № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день», та погоджено зміну графіку роботи за лютий 2023р. до наказу № 81-ЗД від 24.02.2023р.
Також, відповідно до ст. 107 КЗпП України, наказом від 24.02.2023р. № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день» було передбачено спосіб компенсації роботи у вихідний день у вигляді оплати за роботу у вихідний день в подвійному розмірі.
До того ж, підприємство забезпечило транспортом всіх працівників, в тому числі і позивача, саме 25.02.2023р. для доставки на роботу, як у звичайний робочий день, що також було встановлено в судовому засіданні та підтверджується дослідженими судом маршрутними листами.
Отже, в судовому засіданні встановлено, що відповідачем не було порушено жодної правової норми при прийнятті оспорюваного наказу 24.02.2023р. № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день» та організації робочого процесу для працівників 25.02.2023 року з урахуванням зазначених вище норм.
  При цьому, як було зазначено вище, відповідачем не було порушено жодної правової норми при прийнятті оспорюваного наказу 24.02.2023р. № 81-ЗД «Про роботу у вихідний день» та організації робочого процесу для працівників 25.02.2023 року, права яких було захищено в повному обсязі.
Між тим, як встановлено в судовому засіданні, позивача 07.03.2023р. було звільнено у зв`язку з прогулом без поважних причин на підставі п. 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП України.    
Як встановлено в судовому засіданні та не заперечується позивачем, поважних причин для невиходу на роботу 25.02.2023 року у нього не було.
Судом встановлено, що розірвання трудового договору з позивачем з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, було проведено за попередньою згодою первинної профспілкової організації профспілки працівників вугільної промисловості України ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод» за попереднім поданням на звільнення від 28.02.2023р.
Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції прийшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

З такими висновками суду першої інстанції погоджується й колегія суддів апеляційного суду з огляду на таке.

Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.
Так, залучення окремих працівників до роботи у вихідні допускається лише у виняткових випадках, визначених законодавством та ч. 2 ст. 71 КЗпП України, а саме для:
- відвернення або ліквідації наслідків стихійного лиха, епідемій, епізоотій, виробничих аварій і негайного усунення їх наслідків;
- відвернення нещасних випадків, які ставлять або можуть поставити під загрозу життя чи нормальні життєві умови людей, загибелі або псування майна;
- виконання невідкладних, наперед не передбачених робіт, від негайного виконання яких залежить у дальшому нормальна робота підприємства в цілому або його окремих підрозділів;
- виконання невідкладних вантажно-розвантажувальних робіт з метою запобігання або усунення простою рухомого складу чи скупчення вантажів у пунктах відправлення і призначення.
Згідно п. 4 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем лише у певних випадках, в тому числі прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.
Для встановлення факту прогулу, тобто факту відсутності особи на робочому місці більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин, необхідно з`ясувати поважність причини такої відсутності.
Так, поважними визнаються такі причини, які виключають вину працівника.
Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.
Прогул є дисциплінарним проступком, тому до застосування дисциплінарного стягнення до працівника, власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

Отже, доводи апеляційної скарги не підлягають задоволенню, оскільки первинною профспілковою організацією профспілки працівників вугільної промисловості України ТОВ «Першотравенський ремонтно-механічний завод» дотримано вимоги процедури звільнення ОСОБА_1 відповідно витягу з протоколу №9 від 03.03.2023 року. (а.с.81). 

Доводи апелянта про те, що суд неправильно застосував норми законодавства при ухваленні рішення не знайшли свого підтвердження та суперечать матеріалам справи.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди із рішенням суду.
       
При таких обставинах апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
       
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», §§ 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (§ 2 рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії»).
       
ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Оскільки апеляційним судом не встановлено порушення або неправильне застосування судом першої інстанції при розгляді цієї справи норм матеріального чи процесуального права та невідповідності висновків суду обставинами справи, то підстав для задоволення скарги і скасування судового рішення з ухваленням нового рішення немає.
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст.368, 369, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд, - 

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Ольховик-Красільнікова Любов Павлівна залишити без задоволення. 
Рішення Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 07 лютого 2024 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Судді: