ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 р. 	Справа № 440/12802/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.12.2023, головуючий суддя І інстанції: А.О. Чеснокова, м. Полтава, повний текст складено 21.12.23  по справі № 440/12802/23
за позовом                ОСОБА_1  
до               Головного управління Національної поліції в Полтавській області                       
про визнання протиправними та скасування наказів і висновку та зобов`язання поновлення на роботі з нарахуванням і виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Полтавській області (далі по тексту – відповідач, ГУНП в Полтавській обл.,), в якому просив суд: 
- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 24.07.2023 № 707 (зі змінами від 25.07.2023, внесеними наказом № 714) в частині призначення і проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 ;
- визнати незаконним службове розслідування, проведене відносно ОСОБА_1 , на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 24.07.2023 № 707 (зі змінами від 25 липня 2023 року, внесеними наказом № 714);
- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 02.08.2023 № 1415 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 07.08.2023 № 401 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Полтавській області поновити ОСОБА_1 на посаді старшини групи обслуговування кінологічного центру ГУНП в Полтавській області, нарахувати та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу з урахуванням всіх видів грошового забезпечення з 07.08.2023 до дня фактичного поновлення на роботі;
- судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покласти на Головне управління Національної поліції в Полтавській області та стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати, які складаються з витрат на правничу допомогу в загальній сумі 25000 грн.
В обґрунтування позову зазначено про протиправність оскаржуваних наказів ГУНП в Полтавській області від 02.08.2023 № 1415 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та від 07.08.2023 № 401 о/с про звільнення зі служби в поліції, оскільки вказані накази винесені без дотримання вимог статті 8 та частини 2 статті 19 Конституції України, з порушенням прав та законних інтересів ОСОБА_1 . На думку позивача, службове розслідування, яке було призначено на підставі наказу начальника ГУНП в Полтавській області Рогачова Є.П. від 24.07.2023 № 707 (зі змінами від 25.07.2023, наказ № 714) та доповідної записки начальника Управління головної інспекції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_2 від 23.07.2023, проводилось неуповноваженими особами (дисциплінарна комісія не була створена та її склад не був сформований, а наказом № 707 від 24.07.2023 (зі змінами від 25.07.2023, внесеними наказом № 714) було тільки доручено працівникам поліції ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 провести службове розслідування відносно позивача), за відсутності події правопорушення з боку позивача, упереджено та з психологічним тиском на очевидців надуманого дисциплінарного проступку ОСОБА_1 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , що мало наслідком прийняття незаконного висновку службового розслідування та незаконного наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.
Так, позивач повідомив, що станом на липень 2023 року мав звання старшого сержанта поліції та перебував на посаді молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру Головного управління Національної поліції в Полтавській області. Починаючи з 12:00 годин 22.07.2023 до 08:00 годин 23.07.2023 перебував поза службою та у нічний час в момент зупинки автомобіля патрульними поліцейським по АДРЕСА_1 знаходився на задньому сидінні автомобіля ВАЗ-21013 під керуванням ОСОБА_9 . Проте, на переконання патрульних поліцейських, за кермом автомобіля перебував не ОСОБА_9 , а ОСОБА_10 , на якого 23.07.2023 приблизно з 10:00 до 12:00 години був складений адміністративний протокол за порушення вимог пункту 2.5 Правил дорожнього руху України, що має наслідком адміністративну відповідальність за ч.1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі – КУпАП). Вказаний протокол з невідомих причин складався не на місці зупинення транспортного засобу, як того вимагає законодавство, а в кабінеті начальника кінологічного центру ГУНП в Полтавській області. Вказує, що будь-яких пояснень працівники патрульної поліції від нього не відбирали, не пропонували пройти медичний огляд на стан наркотичного та алкогольного сп`яніння і не робили зауважень щодо пересування на автомобілі в нічний час під час дії комендантської години та не виносили відносно ОСОБА_1 адміністративну постанову і не складали адміністративний протокол.  
Переконував, що звільнення є цілком незаконним, а порушення позивачем положень Дисциплінарного статуту – надуманими та такими, що не узгоджуються з реальними підставами для звільнення, які передбачені законодавством. Законом не встановлено відповідальності за перебування у громадському місці під час комендантської години, а відтак, на законодавчому рівні дії ОСОБА_1 не можуть вважатись порушенням закону, присяги поліцейського чи службової дисципліни, за яке передбачена дисциплінарна відповідальність у вигляді звільнення зі служби. Також при вирішенні питання про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не було враховано, що за час служби у поліції позивач не отримав жодного дисциплінарного стягнення, має нагороди і численні заохочення. 
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21.12.2023 у справі № 440/12802/23 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів і висновку та зобов`язання поновлення на роботі з нарахуванням і виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на його незаконність, несправедливість, неповноту проведеного судового розгляду, порушення норм процесуального права та права позивача на справедливий суд, просив суд апеляційної інстанції скасувати повністю рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2023 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області.
Апеляційна скарга мотивована твердженнями про неповідомлення позивача про відкриття провадження у справі та призначення справи до розгляду, у зв`язку з чим ОСОБА_1 був позбавлений права знати про прийняті судові рішення та рух справи й відповідно не міг вчасно подати нові докази або клопотання про їх витребування.
Так, після подання позовної заяви 30.08.2023, як на вказані у позові адреси реєстрації і проживання позивача так і на адресу представника не надходили будь-які судові повідомлення, зокрема ухвала «про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі» від 06 вересня 2023 року, і лише 21.12.2023 на стільниковий телефон позивача, через Інтернет-портал у застосунок «Дія», надійшло повідомлення, що рішення у справі № 440/12802/23 прийняте 21 грудня 2023 року, яким відмовлено у задоволенні позову.
Оскільки, суд прийняв рішення здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників, однак задовольнив клопотання про витребування додаткових доказів у ГУНП в Полтавській області, позивач не ознайомився з витребуваними матеріалами та відповідно не міг подати відповідь на відзив, додаткові зауваження, заперечення, збільшити чи зменшити свої позовні вимоги тощо, що позбавило позивача права на справедливий суд.
Наполягав, що відмова суду першої інстанції у задоволенні клопотання про допит свідків позбавила позивача можливості довести під час судового розгляду, що всі пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_10 та ОСОБА_9 під час службового розслідування були надані ними під психологічним тиском, який на них вчиняло керівництво ГУНП в Полтавській області, у тому числі безпосередній керівник ОСОБА_11 , котрий, як начальник кінологічного центру ГУНП в Полтавській області організував корпоративне свято за містом, що тривало до комендантської години, під час якої ОСОБА_1 , ОСОБА_10 і ОСОБА_9 , які поверталися на автомобілі по домівках, і зупинила патрульна поліція.
З посиланням на положення статті 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України стверджував, що суд першої інстанції при розгляді справи не надав стороні позивача можливості довести в суді, що звільнення зі служби в поліції України, як вид дисциплінарного стягнення, є крайнім заходом дисциплінарного впливу, якому в умовах воєнного стану повинні передувати більш м`які покарання. Так, ігноруючи приписи статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, суд першої інстанції при розгляді справи не взяв до уваги обставини, що пом`якшують відповідальність позивача та не дав їм оцінки, а це є важливим фактором у трудових спорах, пов`язаних з незаконним звільненням і поновленням на роботі. Вважає хибною правову позицію суду першої інстанції про те, що позовні вимоги в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про визнання його звільнення незаконним, оскільки похідним правовим чинником у даному спорі є незаконне призначення та проведення службового розслідування.
В іншій частині зміст апеляційної скарги дублює зміст позовної заяви.
Відповідач у надісланому до суду відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти задоволення її вимог та просив суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.12.2023 у справі № 440/12802/23 - без змін, як законне та обґрунтоване. 
Наводячи в хронологічному почасовому порядку події, які мали місце 23.07.2023, повідомив, що у зв`язку з отриманням адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП  (серії ААД № 045495) та постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі, за ч. 1 ст. 126 КУпАП (серії БАД № 054174) на ОСОБА_10 , який зник з місця події, з метою своєчасного та об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, наказом ГУНП в Полтавській області від 24.07.2023 № 707 призначено проведення службового розслідування дисциплінарною комісією.
Про вказані події інформовано ДГІДПЛ України (інформаційна довідка вих. № 573/115/15/01-2023 від 23.07.2023).
За наслідками проведеного службового розслідування установлено, що ОСОБА_10 , 23.07.2023 в 01:57 в м. Полтава, вул. Серьогіна, 4, керував автомобілем ВАЗ 21013, д.н.з НОМЕР_2 , маючи явні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини роту, порушення мови, порушення координації рухів), однак відмовився від проходження огляду на встановлення стану сп`яніння у встановленому законом порядку, чим порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП.
В салоні вищевказаного автомобіля на задньому пасажирському сидінні з ознаками алкогольного сп`яніння перебував також молодший інспектор-кінолог групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_1 .
Дослідивши всі обставини подій, що відбувались 23.07.2023, відібравши пояснення, дисциплінарна комісія вважала, що безпосередні учасники події - старший сержант поліції ОСОБА_1 та капрал поліції ОСОБА_9 , які перебували у автомобілі разом з ОСОБА_10 , явно усвідомлюючи небезпечність та незаконність дій свого колеги - старшого сержанта поліції ОСОБА_10 , не вжили жодних дієвих заходів реагування на протиправні дії останнього, не відсторонили ОСОБА_10 від керування автомобілем, у тому числі за необхідності з застосуванням фізичної сили, та не повідомили про вказаний факт на короткий номер «102» у відповідності до вимог п. 6 р. II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, а лише словесно прохали ОСОБА_10 припинити рух автомобіля та не порушувати вимог правил ПДР України. При цьому останні у повній мірі усвідомлювали факт перебування ОСОБА_10 саме з явними ознаками алкогольного сп`яніння, оскільки у своїх поясненнях підтвердили факт вживання ним алкогольних напоїв, у тому числі горілки під час відпочинку.
Крім того, старший сержант поліції ОСОБА_1 (який перебував у стані алкогольного сп`яніння та у межах службового розслідування визнав факт вживання ним алкогольних напоїв) рухаючись автомобілем 23.07.2023 після 00.00, вулицями м. Полтава, порушив вимоги п. 4 Рішення Ради оборони Полтавської області від 04 квітня 2023 року № 40, оскільки в цей проміжок часу перебував поза службою у побуті та не виконував жодних службових завдань, ініційованих керівництвом кінологічного центру ГУНП чи ГУНП в Полтавській області.
Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає, що дії позивача є порушенням Присяги та нормативних актів, що регламентують діяльність поліції та підривають авторитет Національної поліції України в очах громадян.
Аналізуючи обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку внаслідок особистої недисциплінованості в умовах дії воєнного часу під час дії комендантської години (допущення особи до керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння), дисциплінарною комісією зроблено висновок про несумісність такої поведінки позивача з подальшим проходженням служби в органах Національної поліції України, оскільки вчинене  є тяжким дисциплінарним проступком, за наслідками вчинення якого необхідно застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби. 
Ураховуючи викладене, наказом ГУНП в Полтавській області від 02.08.2023 № 1415 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, яке хоча і є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Вказане дисциплінарне стягнення реалізовано наказом ГУНП в Полтавській області від 07.08.2023 № 401 о/с.
Посилання апелянта на нелегітимність дисциплінарної комісії з проведення службового розслідування, її не створення, відповідач вважав такими, що не відповідають дійсності, оскільки на виконання п. 2 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі – Положення № 893), наказом ГУНП в Полтавській області від 24.07.2023 № 707 про призначення службового розслідування було визначено персональний склад дисциплінарної комісії.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що з 24.09.2007 по 06.11.2015 позивач проходив службу в ОВС, а з 07.11.2015 по 07.08.2023 - службу в органах Національної поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 707 від 24.07.2023 "Про призначення та проведення службового розслідування" у зв`язку з надходженням інформації про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції, з метою з`ясування обставин зазначеного, відповідно до вимог п. 2 р. ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, призначено за вказаним фактом комісійне службове розслідування (пункт 1 наказу); проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі, вказаному у пункті 2 цього наказу.
Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області № 714 від 25.07.2023 "Про внесення змін до наказу ГУНП від 24.07.2023 № 707" до персонального складу дисциплінарної комісії внесено зміни.
02.08.2023 складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни старшиною групи обслуговування кінологічного центру ГУНП старшим сержантом поліції ОСОБА_10 , а також можливе порушення службової дисципліни іншими поліцейськими, який затверджений начальником ГУНП в Полтавській області 02.08.2023, пунктом 7 якого ухвалено - за порушення службової дисципліни, а саме: недотримання вимог п.1 ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", пп. 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 2337-VІІІ, п. 6 р. II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, п. 4 Рішення Ради оборони Полтавської області від 04.04.2023 № 40 "Про невідкладні заходи для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави", введеного в дію розпорядженням начальника Полтавської обласної військової адміністрації від 04.04.2023 № 196, п. 5 р. І, п. 3 р. IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП в Полтавській області застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 02.08.2023 № 1415 "Про неналежне виконання службових обов`язків та притягнення до дисциплінарної відповідальності" вирішено за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 2337-VІІІ, п. 6 р. ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого Наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, п. 4 Рішення Ради оборони Полтавської області від 04 квітня 2023 року № 40 "Про невідкладні заходи для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави", введеного в дію розпорядженням начальника Полтавської обласної військової адміністрації від 04.04.2023 № 196, п. 5 р. І, п. 3 р. IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП в Полтавській області звільнити зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Полтавській області від 03.08.2023 № 401 о/с "По особовому складу" згідно із Законом України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП в Полтавській області, 07.08.2023.
Позивач не погодився із зазначеними наказами в частині, що стосуються ОСОБА_1 , у зв`язку із чим звернувся до суду з цим позовом про їх скасування.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами службового розслідування, які містять відібрані під час проведення службового розслідування пояснення працівників поліції, копії документів, що були зібрані під час проведення службового розслідування та у своїй сукупності доводять факт порушення позивачем низки вимог нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, та Присяги поліцейського, підтверджено вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного правопорушення, а наведені аргументи позивача цього не спростовують. При цьому, відповідачем дотримано вимоги чинного законодавства щодо призначення та проведення службового розслідування, складення висновку та винесення спірних наказів.
Враховуючи, що вчинення позивачем діяння, встановленого під час службового розслідування, є несумісним з проходженням служби в Національній поліції, суперечить змісту Присяги працівника поліції, оскільки підриває довіру громадян як до працівників поліції, так і до Національної поліції в цілому, принижує їх авторитет, суд дійшов висновку про правомірність спірних наказів.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів зазначає таке.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що фактичною підставою для застосування до ОСОБА_1 , молодшого інспектора-кінолога групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП в Полтавській області, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції стало порушення ним службової дисципліни, зокрема, допущення в умовах воєнного стану під час дії комендантської години до керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння старшини групи обслуговування кінологічного центру ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_10 та не повідомлення про вказаний факт на короткий номер «102», що знайшло своє відображення у висновку службового розслідування, затвердженому 02.08.2023.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (надалі - Закон № 580-VIII).
Положеннями статті 3 Закону № 580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з частиною 1 статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Правила етичної поведінки поліцейських, які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей, затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 за № 1179 (далі - Правила № 1179).
Зі змісту пункту 1 розділу І Правил № 1179 випливає, що ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування. 
Згідно з пунктом 5 розділу І Правил № 1179, поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України "Про Національну поліцію", інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.
На виконання  приписів абзаців 1, 2 та 7 пункту 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: 
- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;
В силу вимог пункту 3 розділу IV Правил № 1179 поліцейський зобов`язаний за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватися норм професійної етики.
Нормами частин 1 та 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень регламентовано Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарним статутом визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Положеннями частини 1 статті 1 Закону України “Про Дисциплінарний статут Національної поліції України” від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі по тексту – Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна – це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з пунктами 1, 6 та 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.
Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Як передбачено частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Приписами частин 2-4 статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Аналіз вищенаведених норм права дозволяє дійти висновку, що доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Полтавській області майора поліції ОСОБА_12 , яким було повідомлено про складання адміністративного матеріалу за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно працівника кінологічного центру ГУНП в Полтавській області є належною та достатньою підставою для призначення службового розслідування.
Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до пункту 2 розділу І Положення № 893, дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.
На виконання пункту 3 розділу І Положення № 893 дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.
Як вбачається з матеріалів справи, службове розслідування призначено наказом начальника ГУНП в Полтавській області Євгена Рогачова від 24.07.2023 № 707.
Зазначеним наказом доручено проведення службового розслідування дисциплінарній комісії у наступному складі: голова дисциплінарної комісії – ОСОБА_2 , начальник УГІ ГУНП; члени дисциплінарної комісії: капітан поліції ОСОБА_3 , начальник ВСР УГІ ГУНП, майор поліції ОСОБА_4 , інспектор ВСР УГІ ГУНП, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , інспектор ВСР УГІ ГУНП, майор поліції ОСОБА_6 , старший уповноважений в ОВС ВМЗК Полтавського управління ДВБ НП України (за згодою).
Згодом, наказом від 25.07.2023 № 714 внесено зміни до персонального складу дисциплінарної комісії та доручено проведення службового розслідування дисциплінарній комісії у наступному складі: голова дисциплінарної комісії – полковник поліції ОСОБА_7 , начальник УОАЗОР ГУНП, члени дисциплінарної комісії: підполковник поліції ОСОБА_8 , заступник начальника управління – начальник СВ УОАЗОР ГУНП, майор поліції ОСОБА_13 , старший інспектор СВ УОАЗОР ГУНП, майор поліції ОСОБА_6 старший уповноважений в ОВС ВМЗК Полтавського управління ДВБ НП України (за згодою).
Отже, колегія суддів вважає, що відповідачем дотримано вимоги Положення № 893 при створенні дисциплінарної комісії та призначено її повноважний склад, що свідчить про необґрунтованість тверджень позивача про нелегітимність створеної дисциплінарної комісії.
Формулювання речення «доручити дисциплінарній комісії» замість «призначити дисциплінарну комісію» не може вважатись порушенням вимог Положення № 893 та не свідчить про відсутність повноважень на проведення службового розслідування її складом, що визначений керівником у встановлений законом спосіб.
Під час службового розслідування встановлено, що молодший інспектор-кінолог групи кінологічного забезпечення діяльності територіальних підрозділів кінологічного центру ГУНП старший сержант поліції 22.07.2023, близько 11:00 прибув на базу відпочинку «Два дубки» спільно з іншими працівниками кінологічного центру ГУНП, а саме, з ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 .
До 20:30, поліцейські перебували на вищевказаній базі відпочинку, відпочивали, вживали алкогольні напої, після чого, вони розпочали прибирання та пакування продуктів харчування, які залишились та близько 21:10 завантажили продукти харчування в автомобіль, який належить ОСОБА_10 , а саме ВАЗ 21013, жовтого кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , за кермо якого сів капрал поліції ОСОБА_9 . Особисто ОСОБА_9 алкоголь не вживав, оскільки перебував на чергуванні та був відповідальним за доставку особового складу о домівках.
Близько 01.00, 23.07.2023, ОСОБА_1 на автомобілі ВАЗ 21013, д.н.з. НОМЕР_3 , разом із ОСОБА_10 та ОСОБА_17 направилися у бік АЗС «WOG» по вул. Серьогіна у м. Полтаві з метою придбання тютюнових виробів. Далі, ОСОБА_9 сів на водійське місце  транспортного засобу, ОСОБА_10 на переднє пасажирське сидіння, а ОСОБА_1 на заднє. ОСОБА_9  не зміг запустити двигун через поганий технічний стан автомобіля, а тому на місце водія сів ОСОБА_10 та через деякий час у нього вийшло завести автомобіль. 
Як стверджує ОСОБА_1 , він в категоричній формі вказав ОСОБА_10 щоб він не розпочинав рух та передав керування автомобілем тверезому ОСОБА_9 , на що отримав категоричну відмову. Оцінивши ситуацію, ОСОБА_1 запропонував ОСОБА_9 піти пішки до кінологічного центру ГУНП, де вони мали змогу взяти особистий автомобіль ОСОБА_9 «Таврія» та добратись додому, на що отримав згоду останнього, однак в цей час, ОСОБА_10 розпочав рух та повідомив, що підвезе їх, оскільки їхати до місця всього 100 метрів.
Під час руху автомобіля ОСОБА_1 та ОСОБА_9 вимагали від ОСОБА_10 зупинитись та припинити неправомірні дії, однак ОСОБА_10 на неодноразові зауваження не реагував та продовжив рух, після чого впродовж хвилини їх зупинив автомобіль патрульної поліції. ОСОБА_10 звернув праворуч на АЗС, зупинив автомобіль та вчинив спробу переміщення на пасажирське сидіння з метою уникнення відповідальності.
За результатами службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що позивач допустив протиправну бездіяльність у вигляді невідсторонення свого колеги, який перебував у стані алкогольного сп`яніння від керування транспортним засобом та неповідомлення про факт вчинення правопорушення в порядку, передбаченому пунктом 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100 (далі - Порядок № 100).
Так, відповідно до пункту 6 розділу ІІ Порядку № 100, поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.
Зазначеним положенням кореспондують приписи частини другої статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до яких, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Позивач не заперечував, що він не повідомив за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про керування транспортним засобом ОСОБА_10 у стані алкогольного сп`яніння, а посилався лише на те, що в усній формі вимагав припинити правопорушення. При цьому, позивачем не заперечується сам факт допущення ОСОБА_10 у стані алкогольного сп`яніння за кермо автомобіля. Тобто позивач, будучі обізнаним, що ОСОБА_10 вживав алкогольні напої, мав усвідомлювати наслідки таких дій, які загрожують особистій чи публічній безпеці, однак, ігноруючи свій статус поліцейського не вжив необхідних заходів щодо запобігання правопорушенню та його припинення.
Відповідно до пунктів 11, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень, сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Разом з цим, позивач не проінформував керівництво про факт керування ОСОБА_10 транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння та не зупинив останнього від вчинення протиправних дій усіма доступними способами та методами, тобто порушив положення пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту та пункту 1 частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII, пункту 5 розділу І , пункту 3 розділу ІV Правил № 1179, пункту 6 розділу ІІ Порядку № 100, що було встановлено службовим розслідуванням.
Колегією суддів також взято до уваги, що вказані правопорушення допущені позивачем під час воєнного стану (23.07.2023) та дії комендантської години (з 00 години та далі).
Так, указом Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в України" у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05:30, 24.02.2022, строком на 30 діб (із змінами, внесеними згідно з Указами Президента № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, № 254/2023 від 01.05.2023).
Згідно з пунктом 4 Рішення Ради оборони Полтавської області від 04 квітня 2023 року № 40 "Про невідкладні заходи для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави", введеної в дію розпорядженням начальника Полтавської обласної військової адміністрації від 04.04.2023 № 196, на території Полтавської області запроваджено комендантську годину з 00:00 до 04:00, починаючи з 05.04.2023.
Щодо правомірності застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», колегія суддів враховує наступне.
Положеннями пункту 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
За приписами частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За результатами проведеного службового розслідування, відповідач дійшов висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку позивача слід застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність встановленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у вільний розсуд суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за такими критеріями.
При цьому, колегією суддів взято до уваги правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 10.09.2020 у справі №360/4790/19, відповідно до якого питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.
Згідно з висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 20.12.2019 у справі №804/2054/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що зі змісту Присяги працівника поліції, за недотримання якої накладено на позивача дисциплінарне стягнення, слідує, що його поведінка має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.
Аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 17.06.2021 у справі 804/6242/17.
Порушення Присяги слід розуміти, як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі № 815/4478/16.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
У контексті викладеного колегія суддів зазначає, що позивачем за наведених обставин вчинені дії, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, підривають довіру до нього, як до носія влади, що безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.
Суд апеляційної інстанції вказує, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в службовий та позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.
Зважаючи на встановлені судом апеляційної інстанції фактичні обставини щодо скоєного позивачем дисциплінарного проступку, колегія суддів вважає доведеним недотримання позивачем службової дисципліни та співмірним обраний вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .
Колегія суддів відхиляє твердження позивача про те, що пояснення надавались під психологічним тиском керівництва, оскільки в матеріалах справи та службового розслідування відсутні будь-які скарги позивача з приводу неправомірних дій службових осіб ГУНП в Полтавській області або членів дисциплінарної комісії по відношенню до позивача. Доказів зворотного позивачем до суду не надано.
Оскільки доводи позивача, які покладені в основу позову та апеляційної скарги, визнано безпідставними, а суд апеляційної інстанції не встановив процедурних порушень з боку відповідача під час проведення службового розслідування та видання наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення позивача, при прийнятті яких відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині скасування наказів Головного управління національної поліції в Полтавській області від 02.08.2023 № 1415 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та від 07.08.2023 № 401 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції ї за п. 6 частини 1 ст. 77 Закону України “Про Національну поліцію ”.
З огляду на правомірність накладеного на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з займаної посади у зв`язку із наявністю факту вчиненого ним діяння, відсутні підстави для поновлення позивача на службі в органах Національної поліції та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що також зумовлює відмову у задоволенні цієї частини позову.
Така правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду, який викладений у постановах від 28 листопада 2019 року у справі № 120/860/19а та від 04 грудня 2019 року у справі № 824/355/17-а.
Разом з цим, під час апеляційного перегляду справи знайшли своє підтвердження посилання позивача про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема не надіслання ОСОБА_1 ухвали про відкриття провадження у справі.
Згідно з вимогами статті 174 КАС України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 251 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.
Положеннями частини 5 статті 251 КАС України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.
Частиною 11 статті 251 КАС України встановлено, що у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що позивачем пред`явлено позов до Головного управління Національної поліції в Полтавській області та ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 06.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 440/12802/23, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, задоволено клопотання позивача про витребування доказів та встановлено сторонам строк на подання відзиву на позовну заяву (15 днів) та відповіді на відзив (5 днів).
Також в матеріалах справи наявний супровідний лист Полтавського окружного адміністративного суду (без дати), відповідно до якого, сторонам направлено копію ухвали, копію позовної заяви та доданих до неї документів (без зазначення кількості аркушів) в 1 примірнику відповідачу.
Проте, матеріали справи не містять доказів отримання позивачем ухвали суду від 06.09.2023 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі № 440/12802/23.
Також відсутні в матеріалах справи і докази направлення відповідачем позивачу відзиву на позов та інших документів, які надані відповідачем до суду на підтвердження своєї правової позиції.
Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 фактично був позбавлений можливості подавати заяви по суті справи, зокрема, відповідь на відзив на позовну заяву, та подавати пояснення з приводу спірних правовідносин.
Таким чином, судом першої інстанції не дотримано вимоги статті 251 КАС України, оскільки справу розглянуто за відсутності відомостей про повідомлення належним чином позивача про такий розгляд, а відтак порушено норми процесуального права.
Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 09.04.2021 в справі № 500/90/19, від 29.04.2021 № 460/3873/20.
Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 317 КАС України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм процесуального права, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позовних вимог.
Зважаючи на результат апеляційного розгляду справи, судові витрати перерозподілу не підлягають.
Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,- 

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Рішення  Полтавського окружного адміністративного суду від 21.12.2023 по справі № 440/12802/23 - скасувати. 
Прийняти постанову, якою у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів і висновку та зобов`язання поновлення на роботі з нарахуванням і виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу – відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Т.С. Перцова 	
Судді	   	С.П. Жигилій    В.Б. Русанова