ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2478/24 Справа № 219/9889/20 	  	Суддя у 1-й інстанції - Давидовська Т. В. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2024 року                                         м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:
головуючого судді                 Агєєва О.В.,
суддів:         Бондар Я.М., Зубакової В.П.
за участю секретаря судового засідання         Юрченко Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 219/9889/20 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості згідно Акту про порушення ПРРЕЕ, та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, ОСОБА_2 , про захист прав споживача шляхом визнання незаконним та скасування рішення комісії РЕМ, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 листопада 2023 року, ухвалене у складі судді Давидовської Т. В.,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі (АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості згідно Акту про порушення ПРРЕЕ.
В обґрунтування позову зазначено, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є постачальником електроенергії населенню, відповідачі є споживачами електроенергії, яка подається в належний їм будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою відкрито особовий рахунок за № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , проте під час складання працівниками позивача Акту про порушення був присутній ОСОБА_2 , який представився особою, що проживає та зареєстрований за вказано адресою і в подальшому надав документи, які підтверджували, що власницею будинку є ОСОБА_1 
06.02.2018 року представниками ОСР за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та Актом зафіксовано, самовільне підключення електричного дроту до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості, а саме: змонтована розетка прихованої електропроводки; при включенні обігрівача в цю розетку електролічильник на напругу не реагує, показання не змінюються, а отже електроенергія споживається, проте електролічильником не враховується. На підставі Акту №215988 від 06.02.2018 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року (далі - Правила) відповідачу, у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕКП від 004.05.2006 №562 (зі змінами) (далі – Методика) було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 58 836,65 грн. Станом на теперішній час суму заборгованості за спожиту електричну енергію, яка неврахована приладом обліку, відповідача не сплачена. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідачів суму не облікованої електричної енергії у розмірі 58836,65 грн., а також понесені судові витрати в сумі 2102 грн.
09.11.2021 року від відповідача ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», третя особа на боці позивача ОСОБА_2 про захист прав споживача шляхом визнання незаконним та скасування рішення комісії РЕМ, відповідно до якої просила визнати протиправним та скасувати рішення комісії РЕМ, оформлене протоколом засідання комісії РЕМ з розгляду актів про порушення Правил побутових споживачів «104 від 14.02.2018 року, згідно якого при комісійному розгляді Акту Артемівського сільського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про порушення Правил №215988 від 06.02.2018 року здійсненне нарахування заборгованості за не обліковану електричну енергію згідно ПКЕЕН, п. 3.1.6 Методики за 1095 днів у сумі 58 836,65 грн. Вважає, що оператор системи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» при розгляді відповідною Комісією з розгляду актів не мав правових підстав для застосування Методики при здійсненні розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за вищезазначеним Актом, а тому обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії за Актом про порушення (ПКЕЕН) №215988 від 06.02.2018 року за адресою АДРЕСА_1 , який згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ №104 від 14.02.2018 року склав 58836,69 грн., був обчислений з істотними порушеннями вимог чинного законодавства України, зокрема положень Правил та Методики, а тому є недійсним і підлягає скасуванню.

Рішенням Дружківський міський суд Донецької області від 21 листопада 2023 року позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості згідно Акту про порушення ПРРЕЕ задоволено повністю.
Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за спожиту, але необліковану приладом обліку електричну енергію у сумі 58 836 гривень 65 копійок.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» витрати щі сплати судового збору в розмірі 1051 грн 00 коп.
Стягнуто з ОСОБА_2 користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» витрати зі сплати судового збору в розмірі 1051 грн 00 коп.
У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, ОСОБА_2 , про захист прав споживача шляхом визнання незаконним та скасування рішення комісії РЕМ відмовлено.

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням, відповідач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність судового рішення принципам законності та обґрунтованості, просила його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення її позовних вимог у повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначила, що на дату складання Акту від 06.02.2018 року ОСОБА_1 була єдиною власницею будинку АДРЕСА_1 , проте в Акті від 06.02.2018 зазначено, що порушником ПКЕЕН є споживач ОСОБА_3 , яка на дату його складання ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» померла. Зазначення споживачем померлої особу не може вважатися простим недоліком в оформленні Акту від 06.02.2018.
Розділом 4 Методики передбачено, що Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності побутового споживача чи представника побутового споживача, тобто, особи, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору. ОСОБА_1 не приймала участі у складанні Акту від 06.02.2018 та його не підписувала, оскільки про його існування довідалась тільки 30 серпня 2021 року з оприлюдненого у ЄДРСР заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області (головуючий суддя Давидовська Т.В.) від 03 лютого 2021 року по цивільній справі №219/9889/20, провадження №2/219/606/2021. ОСОБА_1 була позбавлена гарантованого пунктом 4.5 Методики права подати пояснення, зауваження, заперечення щодо змісту акта, зазначити їх в акті.
В будинку АДРЕСА_1 були зареєстровані ОСОБА_1 та її син ОСОБА_2 . Договір на електропостачання будинку не укладався, бо фактично в ньому вони ніколи не мешкали. Будинок потребував капітального ремонту, який постійно відкладався. Родина Дубонос фактично проживала у жилому будинку у АДРЕСА_2 , який був придбаний відповідно до Договору купівлі продажу жилого будинку з надвірними будівлями та спорудами від 05.06.1986 року на ім`я ОСОБА_4 .
В Акті від 06.02.2018 відсутні причини, за яких представники Артемівського сільського РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" не виявили місце (точку) самовільного підключення. Схема електропостачання, що накреслена в акті про порушення споживача, є припущенням.
Позивач при первісному позові не надав доказів того, що засоби вимірювальної техніки (мовою документу: штангенциркуль, токоизмер. штанга ПС-2Р), які він, згідно даних Таблиці п.3 Акту від 06.02.2018, використовував, відповідають вимогам щодо точності, регламентованим для таких засобів, у встановлених умовах їх експлуатації (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»). Жодних доказів проведення вимірювань за законною процедурою позивач суду не надав, тому зазначення в Акті від 06.02.2018, що переріз проводу складає 2,5 кв.мм є безпідставним і не може використовуватись у розрахунках збитків. Крім того, згідно з пунктом 4.7. Методики в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. В порушення п. 4.7. в Акті від 06.02.2018 не вказаний перелік струмоприймачів, приєднаних до електричної мережі об`єкту перевірки.
ОСОБА_1 , не була своєчасно повідомлена про засідання комісії по розгляду Акту від 06.02.2018, присутність 14.02.2018 року на комісії ОСОБА_2 , який за власною ініціативою взявся самочинно вести справу, не може створювати жодних правових наслідків.
Матеріали справи не містять доказів вручення «Протоколу заседания комиссии РЭС по рассмотрению актов о нарушении ППЭЭ бытовых потребителей № 104 от 14.02.2018 г.» ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , отже, він не набув чинності і позивач 28.10.2020 року звернувся до Артемівського міськрайонного суду Донецької області з позовом до відповідачів на підставі нечинного Протоколу. Доказів, які б спростовували цей висновок, матеріали справи не містять

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. 

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. Від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.
Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання, оскільки, відповідно до ч.2 ст.372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга відповідача задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підстав повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_1 , у відповідності до договору купівлі-продажу будинку від 27.07.2012 року, є власником житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (т.1 а.с.15).
Згідно з довідкою виконавчого комітету Сіверської міської ради № 405 від 14.02.2018 року відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 . Також реєстрація відповідачів за вищевказаною адресою підтверджується відповіддю Сіверської міської ради від 09.11.2020 року №07-09/3198 (т.1 а.с.16, 26).
06.02.2018 року в ході перевірки представниками ОСР за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та складено за присутності ОСОБА_2 , який зареєстрований вказаною адресою, акт про порушення Правил №215988, в якому зафіксоване таке: «самовільне підключення електричного дроту до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Змонтована розетка прихованої електропроводки. При включенні обігрівача в цю розетку, електролічильник на напругу не реагує, показання не змінюються. Таким чином, електроенергія споживається, електролічильником не враховується» (т.1 а.с.11, 12).
Згідно з протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил РЕМ №104 від 14.02.2018 року комісією встановлено, що акт від 06.12.2018 року складено у відповідності до вимог Правил та вирішено здійснити нарахування позивачу обсягу та вартості необлікованої електроенергії. В протоколі наведено тарифи, які були встановлені за такий період, внаслідок чого було визначено обсяг недооблікованої електроенергії в розмірі 5,5 кВт/год., що становить 58 836,69 грн., (т.1 а.с.18, 213, 214).

Задовольняючи позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», суд першої інстанції виходив з того, що в результаті порушення Правил відповідачами було нанесено АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» збитки в розмірі 58836,65 грн. Відмовляючи в задоволенні зустрічних позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що не знайшли свого підтвердження доводи відповідача щодо визнання незаконним рішення комісії, яке викладено у протоколі від 14.02.2018 року за результатами розгляду акта про порушення від 06.02.2018 року.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).
Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі – ПКЕЕН), що діяли на час виникнення спірних правовідносин, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року №122 (далі – Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки, підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.
Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року №28 (далі – Правила НКРЕ), що діяли на час виникнення спірних правовідносин, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні Акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов`язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України №562 від 04 травня 2006 року (далі – Методика), що діяла на час виникнення спірних правовідносин,.
Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.
Відповідно до п.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно із п.42 ПКЕЕН, що діяли на час виникнення спірних правовідносин, споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
Відповідно до частини другої правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.
Пунктом 37 ПКЕЕН, що діяли на час виникнення спірних правовідносин, електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.
Пунктом 48 ПКЕЕН передбачена відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження.
У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.
Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.
Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.
Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, 06.02.2018 року в ході перевірки представниками ОСР за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та складено за присутності ОСОБА_2 , який зареєстрований вказаною адресою, акт про порушення Правил №215988, в якому зафіксовано: «самовільне підключення електричного дроту до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Змонтована розетка прихованої електропроводки. При включенні обігрівача в цю розетку, електролічильник на напругу не реагує, показання не змінюються. Таким чином, електроенергія споживається, електролічильником не враховується». Порушення виявлено за допомогою струмовимірювача ПС-2р. штангенциркуля ШЦ-1. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований Актом №2158988 від 06.02.2018 року, який підписаний представниками енергопостачальника без зауважень. Споживач погодився з порушенням.
Акт №2158988 від 06.02.2018 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.
При цьому, Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, із проведенням фотофіксації, у присутності споживача ОСОБА_2 , який підписав Акт, (а.с.12 зв.бік), а тому він є дійсним та розцінюється колегією суддів, як належний та допустимий доказ у справі.
При розгляді Акту №2158988 від 06.02.2018 року, комісія дійшла правильного висновку, що з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 підлягає стягненню сума в рахунок відшкодування завданої шкоди, розмір якої розраховано за період з 06.02.2015 року до 06.02.2018 року (момент виявлення порушення ПКЕЕН), з огляду на наступне.
Так, відповідно до ч.ч.3, 4 п.53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.
Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики, що діяла на час винекнення спірних правовідносин, вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Згідно п.3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5,6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення п ротягом доби приймається рівним 8 год.
З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку прихованою електропроводкою, а представники постачальника електричної енергії не мали можливості виявити таке підключення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, то розрахунок збитків здійснюється з урахуванням дати останньої технічної перевірки чи допуску в експлуатацію електроустановки споживача, але не більше ніж за три роки.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17, провадження №12-137гс19, вказано що приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів.
У разі коли в ході контрольного огляду неможливо виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.
Указаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 14 вересня 2022 року у справі № 216/1083/18.

Матеріалами справи встановлено, що 06.02.2018 року працівники АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» склали Акт №215988 про виявлення у споживача ОСОБА_2 порушення ПКЕЕН, які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду засобу обліку не мали можливості виявити, а тому відповідно до Методики, розмір відшкодування шкоди повинен розраховуватись за три останні роки, тобто 06.02.2015 року до 06.02.2018 року, або ж з дати останньої технічної перевірки. Оскільки, остання технічна перевірка в будинку відповідача, в межах цього трирічного строку, не проводилась, енергопостачальник правомірно визначив розрахунковим період 06.02.2015 року до 06.02.2018 року.

Колегія суддів вважає, що обчислюючи розмір відшкодування збитків за період з 06.02.2015 року до 06.02.2018 року, комісія, у відповідності до п.3.1.5, п.3.5 Методики, зі змінами, чинними на час виникнення спірних правовідносин, вірно використала формулу 2.7 Методики: W доб.с.п. = P с.п. х t вик.с.п., де P с.п. – потужність самовільного підключення, яка визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення. При цьому, P с.п. визначається за формулою 2.8. Методики (у разі підключення до однієї фази) та дорівнює І х U ном.фаз х cosц, та за формулою 2.9. Методики (у разі підключення до трьох фаз) та дорівнює 3 х І х U ном.фаз х cosц, де І – сила струму, визначена, виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в самовільному підключенні до мережі та допустимого тривалого струму, який може ними протікати (згідно з главою 1.3. Правил улаштування еклетроустановок), А; U ном.фаз – номінальна напруга, кВ; cosц – cos кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження,який протікає тією самою фазою, що виміряний з дотриманням чинного законодавства у сфері метрології. У разі відсутності приладів, за допомогою яких визначається фактична величина cosц, cosц приймається рівним 1 (при активному навантаженні електроустановки споживача) або 0,9 (при змішаному навантаження). t вик.с.п. – це час використання самовільного підключення, він приймається за 8 год. протягом доби.
Отже, розмір збитків вірно визначено у сумі 58836,65 грн., який перевірено колегією суддів та з яким колегія суддів погоджується, і доводи споживача щодо невірного застосування Методики фактично зводяться до вільного тлумачення її положень.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для стягнення з  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» вказаної заборгованості та відсутності правових підстав для задоволення зустрічного позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення комісії РЕМ, оскільки в даному випадку позивачем за зустрічним позовом не доведено як незаконності дій працівників АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» так і незаконність рішення комісії РЕМ.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що ОСОБА_1 була єдиною власницею будинку АДРЕСА_1 , а в Акті від 06.02.2018 зазначено, що порушником ПКЕЕН є споживач ОСОБА_3 , яка на дату складання вже більше ніж шість років як померла, є безпідставними, оскільки Акт про порушення складено за участю споживача ОСОБА_2 , так як після укладення договору купівлі-продажу особовий рахунок не було переоформлено на власника, яким є ОСОБА_1 . В акті зазначено ОСОБА_3 , як особу на яку відкрито особовий рахунок по даному домоволодінню.

Також не приймаються доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 про існування даного Акту довідалась тільки 30 серпня 2021 року, внаслідок чого була позбавлена гарантованого пунктом 4.5 Методики права подати пояснення, зауваження, заперечення щодо змісту акта, зазначити їх в акті, оскільки Акт про порушення №2158988 від 06.02.2018 року складений у присутності споживача ОСОБА_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично там проживає, що підтверджується довідкою №405 від 14.02.2018 року, є членом сім`ї ОСОБА_1 , отже користується майном на рівні з власником і несе солідарний обов`язок по його утриманню. Акт про порушення складений у присутності споживача ОСОБА_2 , вручений з дотриманням вимог п.53 ПКЕЕН. Споживач не був позбавлений можливості вносити свої заперечення та зауваження щодо змісту складеного акту, проте як зазначено в акті «замечаний к составленому акту нет».

Посилання в апеляційній скарзі не те, що Договір на електропостачання будинку не укладався, бо фактично в ньому вони ніколи не мешкали, не є підставою для скасування рішення суду, оскільки відповідно до п.7 ПКЕЕН, в редакції на час складання акту про порушення, для споживання електроенергії, новий наймач (власник) повинен звернутись до енергопостачальника для укладання договору про користування електричною енергією. Факт відсутності договору про надання послуг не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг та відшкодування завданих збитків, згідно Акту про порушення. Більш того, за надані позивачем послуги останні систематично вносили оплату.

Посилання відповідача в апеляційній скарзі на те, що представники Артемівського сільського РЕМ ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" не виявили місце (точку) самовільного підключення, а тому схема електропостачання, що накреслена в акті про порушення Правил - є припущенням, спростовуються фотокартками, на яких відображена прихована розетка, яка мала напругу поза приладом обліку, що було продемонстровано споживачу ОСОБА_2 .. Після цього, розетку було демонтовано та складено акт про порушення. Зауважень від споживача не надходило.

Згідно п.54 Наказу №1747 прилади для вимірювання розмірів довжини і площі (текстильних виробів, дротів, кабелів, смуг, листів, матеріалів шкіри, стрічок, земельних ділянок), координатні засоби вимірювання проходять повірку 1 раз на рік. Дата повірки ЗВТ, що використовувались під час перевірки зазначеного в п.3 Акту становить лютий 2017 року, таким чином доводи відповідача про те, що позивачем не надано доказів того, що засоби вимірювальної техніки (мовою документу: штангенциркуль, токоизмер. штанга ПС-2Р), відповідають вимогам щодо точності, регламентованим для таких засобів, у встановлених умовах їх експлуатації є безпідставними.

Відповідно до п.53 ПКЕЕН енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. В даному випадку споживач був повідомлений про комісію шляхом зазначення в п.9 Акту про порушення про запрошення на засідання комісії споживача або уповноваженої особи. Другий екземпляр акту вручений під час перевірки ОСОБА_2 , який був присутнім під час складання протоколу, з ним ознайомлений та копію якого отримав 14.02.2018 року про що є відповідний підпис в протоколі. Копія протоколу направлена на адресу ОСОБА_1 19.03.2018 року, що підтверджується копією супровідного листа та чеку (а.с.19).

Таким чином, твердження ОСОБА_1 про те, що вона не була своєчасно повідомлена про засідання комісії по розгляду Акту від 06.02.2018, а присутність 14.02.2018 року на комісії ОСОБА_2 , який за власною ініціативою взявся самостійно вести справу, не може створювати жодних правових наслідків, є безпідставними.

Доводи апеляційної скарги, що матеріали справи не містять доказів вручення «Протоколу заседания комиссии РЭС по рассмотрению актов о нарушении ППЭЭ бытовых потребителей № 104 от 14.02.2018 г.» , спростовуються протоколом засідання комісії РЕС по розгляду актів про порушення ППЕЕ побутових споживачів, в якому мається підпис споживача ОСОБА_2 , що спростовує доводи апеляційної скарги в цій частині. 

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність правових висновків суду, зводяться до переоцінки доказів та на законність оскаржуваного судового рішення не впливають.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року; SERYVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909|04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно дост.375 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає, що підстав для скасування рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 листопада 2023 року немає.

Відповідно до частин 1, 13 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
З огляду на висновок про залишення апеляційної скарги без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Дружківського міського суду Донецької області від 21 листопада 2023 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Судді: