УХВАЛА
11 червня 2024 року
м. Київ
справа № 752/11584/23
провадження № 51-4722 зно 23
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів:                       ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянувши заяву ОСОБА_4 про перегляд ухвали Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 08 серпня 2023 року за нововиявленими обставинами,
установив:
07 листопада 2023 року Касаційний кримінальний суд своєю ухвалою залишив без руху заяву ОСОБА_4 про перегляд ухвали Касаційного кримінального суду від 08  серпня 2023 року за нововиявленими обставинами, оскільки його заява була не оформлена згідно із вимогами ст. 462 КПК України.
Цією ухвалою Суд установив заявнику десятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з дня отримання копії зазначеної ухвали касаційного суду та роз`яснив, що у разі неусунення недоліків в межах цього строку, заява буде повернута особі, яка її подала.
09 листопада 2023 року ухвала Касаційного кримінального суду про залишення заяви ОСОБА_4 без руху оприлюднена в автоматизованій системі Єдиний державний реєстр судових рішень.
Відповідно до ч. 3 ст. 464 КПК України, до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими статтею 462 цього Кодексу, застосовуються правила частини третьої статті 429 цього Кодексу. 
Згідно із вимогами ст. 429 КПК України, касаційна скарга повертається, якщо особа не усунула недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, в установлений строк.
Так, на виконання вимог цього Кодексу, Касаційний кримінальний суд 08 листопада 2023 року шляхом поштового зв`язку надіслав ОСОБА_4 рекомендованою кореспонденцією вказану ухвалу суду касаційної інстанції на адресу, яку він зазначив у своїй заяві.
Проте 12 грудня 2023 року судове рішення повернулося до суду касаційної інстанції із відміткою невручена кореспонденція та закінчення терміну зберігання.
20 грудня 2023 року Касаційний кримінальний суд повторно надіслав ОСОБА_4 копію ухвали рекомендованою кореспонденцією на поштову адресу, а також продублював на електрону, однак 23 січня 2024 року рішення суду повернулось до суду касаційної інстанції із такою ж відміткою про невручення кореспонденції.
Таким чином Касаційний кримінальний суд на виконання вимог закону проінформував ОСОБА_4 всіма відомими засобами зв`язку про результати розгляду його заяви, проте останній своїм процесуальним правом на усунення недоліків заяви не скористався.
Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що він бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення (постанови ВС від 20 січня 2023 року у справі №465/6147/18, від 30 листопада 2022 року у справі №759/14068/19 та від 30 листопада 2022 року у справі №725/486/22).
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у ст.17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
У рішенні в справі «Каракуця проти України» ЄСПЛ зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.
Рішенням ЄСПЛ у справі «Нешев проти Болгарії» визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Отже, ЄСПЛ наголосив на необхідності дотримання особою належної процесуальної поведінки, спрямованої на отримання інформації щодо ходу розгляду справи відносно неї.
З урахуванням зазначеного та принципу правової визначеності й засади розумність строків, вирішуючи питання поінформованості заявника стосовно результату розгляду його заяви, колегія суддів касаційного суду дійшла висновку, що у ОСОБА_4 були альтернативні джерела отримання інформації, які передбачені законом, проте останній у продовж п`яти місяців не скористався своїм правом для подання заяви на усунення недоліків, а тому його заява підлягає поверненню.
На підставі викладеного та керуючись ст. 464, 429 КПК України, Суд 
постановив:
Повернути заяву ОСОБА_4 про перегляд ухвали Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 08 серпня 2023 рокуза нововиявленими обставинами.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                                ОСОБА_2                                                     ОСОБА_5