УХВАЛА
 
09 квітня 2024 року                                                 
м. Київ
 
справа № 335/7326/22
провадження № 61-4231ск24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
 
Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.,
 
розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2024 року  та постанову Запорізького апеляційного суду від 05 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про захист прав споживача шляхом визнання акта про порушення, рішення комісії з розгляду акта про порушення 
та акта розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу і його вартості незаконними,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 
до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» (далі - АТ «ОГЗ «Запоріжгаз»), у якому просив:
 
- визнати незаконним акт про порушення від 02 серпня 2022 року № ZP 000845, складений АТ «ОГС «Запоріжгаз»;
 
- визнати незаконним рішення комісії з розгляду актів про порушення АТ «ОГС «Запоріжгаз», оформлене протоколом засідання комісії № 772 з розгляду актів 
про порушення Кодексу ГРМ від 09 вересня 2022 року;
 
- визнати незаконним акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу та його вартості на суму 265 160,14 грн, складений 
АТ «ОГС «Запоріжгаз».
 
Рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2024 року, залишеним без змін постановою Запорізького апеляційного суду від 05 березня 2024 року, відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні позову.
 
22 березня 2024 року ОСОБА_1 , засобами поштового зв`язку, звернувся 
до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2024 року  та постанову Запорізького апеляційного суду від 05 березня 2024 року, у якій заявник, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права 
та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 23 січня 2024 року  та постанову Запорізького апеляційного суду від 05 березня 2024 року і ухвалити нове рішення про задоволення позову.
 
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
 
Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з якою, основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
 
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
 
Шевченківський районний суд м. Запоріжжя ухвалою від 12 грудня 2022 року справу № 335/7326/22 призначив до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Згідно з частиною четвертою статті 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
 
Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Предметом позову у цій справі є: визнання незаконним акта про порушення 
від 02 серпня 2022 року № ZP 000845, складений АТ «ОГС «Запоріжгаз»; визнання незаконним рішення комісії з розгляду актів про порушення АТ «ОГС «Запоріжгаз», оформлене протоколом засідання комісії № 772 з розгляду актів про порушення Кодексу ГРМ від 09 вересня 2022 року; визнання незаконним акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу та його вартості на суму 265 160,14 грн, складеного АТ «ОГС «Запоріжгаз».
 
Зазначена справа є незначної складності та не належить до виключень із цієї категорії, передбачених пунктом 2 частини шостої статті 19 ЦПК України.
 
Касаційна скарга та додані до неї матеріали не містять посилання на випадки, передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню.
 
Також касаційна скарга заявника не містить доводів про помилковість висновків суду першої інстанції щодо віднесення цієї справи до категорії малозначних.
 
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
 
Верховний Суд взяв до уваги предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства та судову практику у цій категорії справ.
 
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, 
яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень 
та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після 
їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення 
у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року, § 45; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року, § 37).
 
Водночас, застосування передбаченого законодавством порогу ratione valoris (ціна позову) для подання скарг до верховного суду є правомірною та обґрунтованою вимогою, враховуючи саму суть повноважень верховного суду щодо розгляду лише справ відповідного рівня значущості («Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року, § 36).
 
Рішенням Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року 
№ 10-р(II)/2023, зокрема, визнано таким, що відповідає Конституції України 
(є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.
 
У касаційному порядку може бути здійснений перегляд судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, проте лише у випадках, визначених Кодексом (абзац четвертий пункту 7.5. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року № 10-р(II)/2023).
 
Верховний Суд має виконувати повноваження щодо усунення порушень норм матеріального та/або процесуального права, виправлення судових помилок 
і недоліків, а не нового розгляду справи та нівелювання ролі судів першої 
та апеляційної інстанцій у здійсненні правосуддя та розв`язанні цивільних спорів (абзац п`ятий пункту 7.7. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року № 10-р(II)/2023).
 
Унормування процесуальних відносин у спосіб визначення в Кодексі підстав для касаційного перегляду судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, можливе як виняток і лише у разі, коли це обумовлено потребами, що є значущими для дієвості та ефективності правосуддя, зокрема потребою розв`язання Верховним Судом як найвищим судом у системі судоустрою України складного юридичного питання, яке має фундаментальне значення для формування судами єдиної правозастосовної практики (абзац другий пункту 7.8. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року№ 10-р(II)/2023).
 
Пункт 2 частини третьої статті 389 Кодексу, що встановлює один із «фільтрів» для касаційного перегляду судових рішень, ухвалених судами першої та апеляційної інстанцій, а саме визнання справи малозначною - є зрозумілим за змістом та передбачним за наслідками застосування. Зазначений припис Кодексу також має правомірну мету - додержання принципу остаточності судового рішення 
(res judicata) як одного з аспектів вимоги юридичної визначеності (пункт 7.9. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року № 10-р(II)/2023).
 
Оскільки оскаржувані заявником судові рішення ухвалені у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження 
у справі необхідно відмовити.
 
За таких обставин, не потребує окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.
 
Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України, 129 Конституції України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя 
від 23 січня 2024 року  та постанову Запорізького апеляційного суду від 05 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про захист прав споживача шляхом визнання акта про порушення, рішення комісії з розгляду акта про порушення та акта розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу і його вартості незаконними, відмовити.
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу. 
 
Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                            В. В. Сердюк

С. О. Карпенко

І. М. Фаловська