УХВАЛА

23 травня 2024 року
м. Київ

справа №320/1679/23
адміністративне провадження №К/990/17343/24
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Мацедонської В.Е., 
суддів - Мельник-Томенко Ж.М., Смоковича М.І.,
перевіривши касаційну скаргу адвоката Сироткіної Анастасії Олександрівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 
на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 квітня 2024 року
у справі № 320/1679/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та вилучення запису з трудової книжки,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції України в Київській області, в якому просив (орфографія та пунктуація автора збережені):
- визнати незаконним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Київській області Нєбитова Андрія №178 о/с від 09.11.2022 «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 10 (у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, а також рішення суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами або в інших, передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках, необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави) частини 1 статті 77 та за пунктом 4 (особа, щодо якої було припинено кримінальне провадження з нереабілітуючих підстав) частини 2 статті 61 капітана поліції ОСОБА_1 (0113899), старшого інспектора з особливих доручень відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення, 09.12.2022;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 09.12.2022 по день поновлення на роботі з відрахуванням установлених законом податків та інших обов`язкових платежів із розрахунку його середньої заробітної плати 1612,72 грн.;
- вилучити запис « 09.12.2022 Звільнений зі служби в Національній поліції. Наказ ГУНП від 09.12.2022 №187 о/с» з трудової книжки позивача;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області поновити на роботі ОСОБА_1 негайно.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2023 року адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.11.2022 №187 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.
Поновлено ОСОБА_1 на службі у поліції на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу професійного навчання управління кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Київській області, з 10.12.2022.
Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 10.12.2022 по 06.12.2023 в розмірі 186614,62 грн. (сто вісімдесят шість тисяч шістсот чотирнадцять гривень 62 коп.), без урахування обов`язкових податків та зборів. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 квітня 2024 року рішення Київського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2023 року - скасовано, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись із постановою суду апеляційної інстанції, представником позивача подано касаційну скаргу до Верховного Суду.
За правилами частини першої   статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України   (далі -   КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
З матеріалів касаційної скарги встановлено, що вони оформлені без дотримання вимог пункту 4 частини другої   статті 330 КАС України.
Відповідно до пункту 4 частини другої   статті 330 КАС України   в касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених)   статтею 328 цього Кодексу   підстави (підстав).
Відповідно до частини четвертої   статті 328 КАС України   підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою   статті 353 цього Кодексу.
Перевіривши касаційну скаргу представника позивача, Судом встановлено, що її зміст не відповідає вимогам пункту 4 частини другої   статті 330 КАС України, оскільки ним не обгрунтовано підстави, на якій подана касаційна скарга, що перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Так, перевіркою змісту поданої у цій справі касаційної скарги установлено, що скаржник посилається на пункт 3 частини 4 статті 328 КАС України, та зазначає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах. Однак, пославшись на пункт 3 частини 4 статті 328 КАС України, скаржником не вказано норму права, щодо застосування якої відсутній висновок Верховного Суду.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України (відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах) скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права (пункт, частина, стаття) судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно, а також обґрунтувати, у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.
Варто зауважити, що при поданні касаційної скарги на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України зазначена скаржником норма права, щодо правильного застосування якої відсутній висновок Верховного Суду, повинна врегульовувати спірні правовідносини, а питання щодо її застосування ставилося перед судами попередніх інстанції в межах підстав позову (наприклад, з точки зору порушення її відповідачем), але суди таким підставам позову не надали оцінки у судових рішеннях, - що може бути визнано як допущення судами попередніх інстанцій порушення норм процесуального права, або надали, як на думку скаржника, неправильно.
Згідно з вимогами частини третьої   статті 334 КАС України   в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження, а за змістом частини першої   статті 341 КАС України, за винятком частини третьої цієї   статті КАС України, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
Таким чином межі касаційного перегляду судових рішень обмежено підставами, на яких подається касаційна скарга, зазначеними скаржником, та викладеними в ухвалі суду підставами для відкриття касаційного провадження.
Отже у разі не зазначення в касаційній скарзі підстав (підстави), на якій подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених)   статтею 328 цього Кодексу   підстави (підстав) (пункт 4 частини другої   статті 330 КАС України) така касаційна скарга має бути залишена без руху.
Згідно із частиною другою   статті 332 КАС України   до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених   статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення   статті 169 цього Кодексу.
Частинами першою і другою   статті 169 КАС України   визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями   160,   161   цього   Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, відповідно до частин першої та другої   статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України   касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику касаційної скарги строку у 10 днів для усунення недоліків шляхом надання      до суду касаційної інстанції:
- касаційної скарги в новій редакції із зазначенням підстав (підстави), на яких подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених)   статтею 328 КАС України   підстави (підстав) (пункт 4 частини другої   статті 330 КАС України), з належним її обґрунтуванням.
Керуючись статтями   3,   169,   330,   328,   332 Кодексу адміністративного судочинства України, 
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу адвоката Сироткіної Анастасії Олександрівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 квітня 2024 року у справі № 320/1679/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та вилучення запису з трудової книжки - залишити без руху.
Надати строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали - протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Роз`яснити, що невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк є підставою для повернення касаційної скарги.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач                                                                                В. Е. Мацедонська 

Судді                                                                                                    Ж. М. Мельник-Томенко

                                                                                                    М. І. Смокович