справа № 940/155/22
головуючий у суді І інстанції Мандзюк С.В.
провадження № 22-ц/824/5141/2024
суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Мостова Г.І.

ПОСТАНОВА
Іменем України
 
19квітня 2024 року                                                                    м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді: Мостової Г.І., 
суддів: Березовенко Р.В., Лапчевської О.Ф.,
розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Порхун Олесі Павлівни на рішення Тетіївського районного суду Київської області від 21 вересня 2022 року
у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (правонаступників ОСОБА_1 ) про відшкодування матеріальної шкоди,-
в с т а н о в и в :
Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до Тетіївського районного суду Київської області з позовом, в якому просять стягнути з відповідача ОСОБА_1 на їхню користь 8 879 грн на відшкодування матеріальної шкоди та стягнути з відповідача на користь позивача                        ОСОБА_2 992 грн 40 коп. понесених судових витрат та 2 000 грн за підготовку експертного висновку.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є співвласниками двокімнатної квартири АДРЕСА_1 .
05 лютого 2021 року сталося затоплення квартири позивачів, унаслідок якого її було частково пошкоджено, а саме стіни та стелі коридору, туалету, ванної кімнати та кухні, ринкова вартість ремонту квартири складає 8 879 грн.
 
Актом обстеження технічного стану квартири від 19 березня 2021 року      № 15 зафіксовано пошкодження приміщень квартири, а також встановлено, що причиною затоплення квартири № 5 є недбале користування водопровідною та водовідвідною мережами сусідами з верхнього поверху - власником квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 .  
За вказаних обставин, за захистом своїх порушених прав позивачі звернулися до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди.
Рішенням Тетіївського районного суду Київської області від 21 вересня 2022 року позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , ОСОБА_3 грошові кошти у сумі 8 879 грн на відшкодування матеріальної шкоди.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , ОСОБА_3 понесені судові витрати у виді судового збору у розмірі 992 грн 40 коп та витрат на підготовку експертного висновку у розмірі 2000 грн.
 
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник                ОСОБА_1 - адвокат Порхун О.П.  19 жовтня 2022 року подала апеляційну скаргу, у якій просить: скасувати рішення Тетіївського районного суду Київської області від 21 вересня 2022 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що Акт обстеження технічного стану квартири від 19 березня 2021 року № 15 та Звіт про незалежну оцінку вартості ремонту двокімнатної квартири від 08 квітня 2021 року, складений  суб`єктом оціночної діяльності  ФОП ОСОБА_6 не є належними та допустимим доказами, що підтверджують вину відповідача у завдані ним шкоди. 
При складанні Акту обстеження технічного стану квартири відповідача не запрошували, квартира відповідача не обстежувалася, тому не можливо довести, що залиття квартири позивачів сталося саме внаслідок недогляду за водопровідною системою саме відповідачем. В Акті обстеження відсутні висновки про вину відповідача та причинно-наслідковий зв`язок між його діями та завданою шкодою. Зазначення в Акті, що причиною затоплення може бути недбале користування водопровідною та водовідвідною мережами є припущенням, а не висновком.
Апелянт також вказує на те, що Звіт про незалежну оцінку вартості ремонту квартири від 08 квітня 2021 року, складений  суб`єктом оціночної діяльності  ФОП ОСОБА_6 , не є експертним висновком, ним не встановлено причину пошкоджень, а лише прораховано вартість ремонту квартири.
 
Ухвалами Київського апеляційного суду відкрито апеляційне провадження та призначено справу до розгляду у порядку письмового провадження.
З матеріалів справи встановлено, що відповідачем у справі є ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .
Враховуючи, що правовідносини, які виникли між сторонами, допускають правонаступництво, ухвалою Київського апеляційного суду від                    14 березня 2023 року зупинено апеляційне провадження до залучення у справі правонаступника (-ів) ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Першою Київською державною нотаріальною конторою направлено на адресу Київського апеляційного суду Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру від 18 квітня 2023 року відповідно до якої спадкова справа після смерті ОСОБА_1 не відкривалася.
Згідно із довідкою від 22 червня 2023 року, виданою виконавчим комітетом Тетіївської міської ради, за адресою:   АДРЕСА_3 , зареєстровані  ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 липня 2023 року залучено  правонаступників відповідача ОСОБА_1 : ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до участі у справі у якості відповідачів. 
На вказану адресу відповідачів апеляційним судом направлялась судові повістки-повідомлення, однак, кореспонденція повернулася до апеляційного суду із зазначенням причини повернення «за закінчення терміну зберігання».
Київський апеляційний суд неодноразово звертався з запитом до виконавчого комітету Тетіївської міської ради про надання інформації стосовно актуальної інформації щодо місця реєстрації відповідачів ОСОБА_4 ,                    ОСОБА_5 та з проханням додатково зазначити дату народження ОСОБА_4 , ОСОБА_5 для ідентифікації осіб відповідачів та для об`єктивного розгляду цивільної справи.
Київський апеляційний суд звертався з запитом до державної міграційної служби України про надання інформації стосовно актуальної інформації правонаступників відповідача.
Однак, відповіді на вищевказані запити не були надані.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 березня 2024 року витребувано у виконавчого комітету Тетіївської міської ради                          відомості щодо місця реєстрації ОСОБА_4 та ОСОБА_5 станом на день надання інформації, а також витребувати у Тетіївської ДПІ ГУ ДПС у Київській області відомості щодо реєстраційного номера облікової картки платника податків (РНОКПП) ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
На виконання вимог ухвали 08 квітня 2024 року виконавчим комітетом Тетіївської міської ради була надана запитувана інформація щодо місця реєстрації ОСОБА_4 та ОСОБА_5 станом на день надання інформації та дати народження.  
Отже, правонаступниками відповідача у справі   ОСОБА_1 , яких залучено ухвалою апеляційного суду є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3   та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце реєстрації:  АДРЕСА_3 .
 
Позивач ОСОБА_2 скористався процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу, направив заперечення щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.
 
Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду  у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
 
Колегія суддів, вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дійшла таких висновків.
Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно зі статтею 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України).
Відповідно до статті 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.
Статтею 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» чинного на час виникнення спірних правовідносин, покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку.
Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Тобто власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником.
Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього.
З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України).
 
Як встановлено судом, позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є співвласниками квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвами про право на спадщину за законом від 26 червня 2010 року серії BMX № 032022 та серії ВМХ № 032020. (а. с. 9-10).
05 лютого 2021 року сталося затоплення квартири позивачів, унаслідок якого її було частково пошкоджено, а саме стіни та стелі коридору, туалету, ванної кімнати та кухні.
25 лютого 2021 року ОСОБА_7 звернулася із заявою до Тетіївського міського голови про створення комісії для обстеження та складання акту-фіксації залиття квартири.
Розпорядженням Тетіївського міського голови № 19 від 11 березня                    2021 року було створено тимчасову комісію у складі трьох осіб для встановлення факту залиття квартири та складання акту обстеження.
Із акту обстеження технічного стану квартири АДРЕСА_1 від 19 березня 2021 року за № 15, складеного комісією в складі: голови комісії ОСОБА_8 , членів комісії: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , вбачається, що у результаті комісійного обстеження квартири АДРЕСА_1 було встановлено, що сусіди з верхнього поверху квартири  АДРЕСА_3 , яка належить ОСОБА_1 , у лютому місяці 2021 року здійснили затоплення кв. № 5 . Причиною затоплення квартири №5 сусідами з верхнього поверху кв. АДРЕСА_3 , може бути недбале користування водопровідною та водовідвідною мережами (а. с. 16).
Актом обстеження технічного стану квартири від 19 березня 2021 року      № 15 зафіксовано пошкодження приміщень квартири, а саме - коридору (часткове затікання стелі орієнтовною площею 2 кв.м, стіни 2,5 кв.м), туалету (стіни орієнтовною площею 1, 5 кв.м, стелі орієнтовною площею 1 кв.м), кухні (стіни орієнтовною площею 2, 5 кв.м, стелі орієнтовною площею 2 кв.м). Крім цього, пошкоджено проводку на освітлення зазначених приміщень квартири. Від підпису на актi обстеження відповідач відмовився, про що є відповідна відмітка.
Згідно з Звітом про незалежну оцінку вартості ремонту двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , після замочування водою сусідом верхнього поверху, складеним 08 квітня 2021 року суб`єктом оціночної діяльності, ФОП                ОСОБА_6 , ринкова вартість ремонту квартири позивачів складає 8 879 грн (а. с. 19-59).
 
Щодо доводів апеляційної скарги, то колегія апеляційного суду враховує таке.
Відповідно до наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» № 76 від 17 травня 2005 року встановлено форму акта, який складається у разі залиття квартири (додаток № 4 до Правил) (надалі по тексту - Правила).
Згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника власника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.
В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії.
Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин (правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду у справі № 201/658/16-ц від                             19 лютого 2020 року).
Як вбачається з наданого позивачами Акту обстеження технічного стану квартири, у ньому зазначено прізвище, ім`я, по батькові власників квартири, що зазнали шкоди; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири (наведено перелік затоплених приміщень та конкретні місця залиття). Акт підписаний членами комісії, а власник квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 відмовився від підпису, що засвідчено підписом голови комісії ОСОБА_8 .
Отже,  Акт обстеження технічного стану квартири за формою та змістом відповідає встановленій формі, а наведені в ньому відомості відповідачем не спростовані.
  
Щодо доводів апеляційної скарги, то колегія апеляційного суду також враховує таке.
Вимоги до звіту про оцінку майна встановлюються Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Відповідно до положень частини 1 статті 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна проводиться у випадках, встановлених законодавством України, міжнародними угодами, на підставі договору, а також на вимогу однієї з сторін угоди та за згодою сторін. Проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом.
Статтею 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що звіт про оцінку майна є документом, який містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Як вбачається з наданого позивачами Звіту, він містить інформацію про предмет доказування, а саме визначення збитків, за формою і змістом відповідає вимогам Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» та п. 56 Національного стандарту                     № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою КМУ від 10 вересня 2003 року № 1440, що вказує на можливість його використання для визначення матеріальної шкоди, завданої позивачам внаслідок залиття квартири.
Апеляційний суд враховує, що зі змісту частини 1, 3 статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 4 статті 12 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. (частини 1, 5 статті 81 ЦПК України).
Отже, відповідач, посилаючись на належність вказаного вище доказу, та не погоджуючись з розміром шкоди, не був позбавлений можливості надати свої докази на спростування обставин, встановлених цим Звітом, або звернутися до суду з клопотанням про призначення відповідної судової експертизи, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивачів, проте відповідач вказаним правом на свій розсуд не скористався як суді першої так і в суді апеляційної інстанції.
 
За таких обставин, суд першої інстанції на підставі належним чином оцінених доказів, встановивши факт залиття квартири позивачі, причину та розмір завданої шкоди їх майну, врахувавши, що залиття квартири позивачів відбулося з квартири належної відповідачу, внаслідок недбалого користування водопровідною та водовідвідною мережами, дійшов правильних та обґрунтованих висновків про задоволення позовних вимог та відшкодування майнової шкоди, у розмірі, визначеному за результатами незалежної оцінки вартості ремонту.
 
Відповідно до статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
Враховуючи наведене, колегія апеляційного суду вважає, що рішення Тетіївського районного суду Київської області від 21 вересня 2022 року ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому правові підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні.
Оскільки, судове рішення залишено без змін, а апеляційна скарга без задоволення, то судовий збір за подання апеляційної скарги не відшкодовується та покладається на особу, яка подала апеляційну скаргу.
Керуючись статтями 367, 369, 375, 381-384 ЦПК України, суд -
п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Порхун Олесі Павлівни  залишити без задоволення.
Рішення Тетіївського районного суду Київської області від 21 вересня 2022 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених  пунктом  2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

 
 
Головуючий                                                                        Г.І. Мостова
 
Судді                                                                                              Р.В. Березовенко
 
                                                                                     О.Ф. Лапчевська