справа №759/13488/16-ц
провадження № 22-ц/824/7586/2024
головуючий у суді І інстанції Твердохліб Ю.О.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ  СУД
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М          У К Р А Ї Н И
         23 квітня 2024 року                                                                             м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді - Писаної Т.О.
суддів - Приходька К.П., Журби С.О.
за участю секретаря судового засідання - Савченко К.О.
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 10 січня 2024 року про призначення експертизи у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі між власниками,

В С Т А Н О В И В:
 
В провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі між власниками.
В жовтні 2018 року від позивача ОСОБА_2 надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.
10 січня 2024 року до суду від представника позивача ОСОБА_3 надійшла уточнена редакція клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.
Ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 10 січня 2024 року клопотання представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про призначення судової будівельно-технічної експертизи задоволено.
Призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ житлового будинку в натурі між власникам, судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Українського центру судових експертиз (03150, м. Київ, вул. Предславинська, 39, оф. 426).
На розгляд експерта поставлено наступні питання:
- яка дійсна вартість домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ?;
- які можливі варіанти поділу вказаного домоволодіння між сторонами по 1/2 частині кожному, якщо для цього необхідно перепланування, визначити які саме та їх вартість?
- який розмір компенсації при перерозподілі часток за умови поділу домоволодіння з відступом від ідеальних часток ?
- які можливі варіанти поділу земельної ділянки кадастровий номер 8000000000:75:824:0001 площею 0,0654 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням - для ведення садівництва та виділення ОСОБА_1 у власність 1/2 частини цієї земельної ділянки?
Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду  ОСОБА_1  звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що 10 січня 2024 року до суду від представника позивача надійшла уточнена редакція клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи і в той же день, 10 січня 2024 року, суддею не повідомляючи сторону відповідача про дату судового слухання, без надання можливості ознайомитись з матеріалами уточненого клопотання позивача, суд порушив права сторони судового процесу, а саме відповідача, який фактично був позбавлений можливості ознайомитись з уточненнями поданого клопотання, а також виступити зі своєю позицією щодо необхідності в проведенні експертизи, тощо.
Також зазначає, що при призначенні експертизи в уточненому клопотанні позивач навмисно доповнив питання, що стосується поділу земельної ділянки, яка не є спільною сумісною власністю подружжя та не є власністю позивача, та взагалі не є предметом судового позову, в якому вирішено питання про призначення експертизи. Звертає увагу, що предметом позову є поділ нерухомого майна, а саме будинку в натурі між власниками. Позивач не збільшував позовні вимоги, та й взагалі не ставив вимоги про поділ земельної ділянки в розмірі 1\2 частина в даному судовому процесі, однак суд не звернув уваги, та виніс ухвалу суду про проведення експертного дослідження з врахуванням поділу земельної ділянки.
Відзив на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надходив.
У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 просив скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про розгляд справи шляхом телефонограми.
16 квітня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшло клопотання від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сподар А.В. про відкладення розгляду справи.
В обґрунтування клопотання вказує, що не може з`явитись в судове засідання, оскільки знаходиться в службовому відрядженні з 20 квітня 2024 року по 25 квітня 2024 року.
Відповідно до ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи не перешкоджає розгляду справи, проте суд може відкласти розгляд справи, якщо повідомлені стороною причини неявки буде визнано поважними.
Апеляційний суд дійшов висновку про відсутність доказів, які підтверджують наявність поважних причин неявки представника відповідача.
Крім того, звертаючись до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням представника відповідача у відрядженні, не зазначено причин, які унеможливлюють прибуття самого відповідача до суду для надання пояснень.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про наявність передбачених законом підстав для розгляду справи за відсутності представника відповідача.
Заслухавши доповідь судді - доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.
У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно із ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Так, постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції, враховуючи заявлені позовні вимоги, виходив із того, що для вирішення спірних питань необхідні спеціальні знання.
Колегія суддів апеляційного суду із такими висновками погоджується з наступних підстав.
Як визначено у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває упровадженні, зокрема, суду.
Згідно ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ч. 1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Положеннями частини п`ятої статті 104 ЦПК України встановлено, що в ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
Згідно з нормами ст.ст. 102, 106 ЦПК України, а також положень Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» висновок експерта є доказом в цивільному процесі. Він не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.
Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143 - 150 ЦПК України, Законом України від 25 лютого 1994 року N 4038-XII («Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30 грудня 2004 року N 144/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 "Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах" (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року № 15) з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.
Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Окрім того, відповідно до п. 3.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.
Так, матеріалами справи встановлено, що звертаючись до суду із даним позовом у вересні 2016 року, ОСОБА_2 просила поділити будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 в натурі між власниками і виділити позивачу у власність частини цього нерухомого майна.
Звертаючись у квітні 2019 року із заявою про збільшення позовних вимог, позивач просила визнати за ОСОБА_2 , право власності на частину земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:75:824:0001, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,0654Га, цільове призначення: для ведення садівництва; поділити земельну ділянку з кадастровим номером 8000000000:75:824:0001, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,0654Га, цільове призначення: для ведення садівництва і виділити позивачу у власність частини цієї земельної ділянки; поділити будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 в натурі між власниками і виділити позивачу у власність частини цього нерухомого майна (а.с. 171-174, Т.1).
З огляду на заявлені позовні вимоги, до предмету доказування у даній справі входить питання щодо можливих варіантів поділу домоволодіння між сторонами по 1/2 частині кожному та можливих варіантів поділу земельної ділянки кадастровий номер 8000000000:75:824:0001 площею 0,0654 га та виділення ОСОБА_1 у власність 1/2 частини земельної ділянки.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, висновками експертів.
Оскільки для з`ясування обставин, на які посилається позивач в обґрунтування позову, необхідні спеціальні знання експертів, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи.
Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що суд не повідомляючи сторону відповідача про дату судового слухання, без надання можливості ознайомитись з матеріалами уточненого клопотання позивача, задовольнив клопотання про призначення експертизи, оскільки матеріалами справи встановлено, що в суді першої інстанції інтереси відповідача представляв адвокат Сподар А.В., який був належним чином повідомлений про розгляд справи призначений на 10 січня 2024 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення судової повістки (а.с. 83, Т.2).
Крім того, звертаючись з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 не зазначив переліку власних питань, які, на його думку, потребують вирішення експертом у даній справі і не включені судом до оскаржуваної ухвали та не навів належних доводів щодо необґрунтованості проведення експертизи.
Також безпідставними є доводи апеляційної скарги про те, що в уточненому клопотанні позивач навмисно доповнив питання, що стосується поділу земельної ділянки, яка не є спільною сумісною власністю подружжя та не є власністю позивача, та взагалі не є предметом судового позову, оскільки із позовної заяви про збільшення позовних вимог вбачається, що  земельна ділянка входить до предмету спору, отже до предмету доказування у справі, а тому з огляду на заявлені позовні вимоги, до предмету доказування у даній справі входить питання поставлені судом на вирішення судової будівельно - технічної експертизи.
Відповідна заява про збільшення позовних вимог наявна у матеріалах справи та матеріали справи не містять доказів, що ця заява повернута позивачеві без розгляду судом.
З огляду на вказане, доводи апеляційної скарги є необґрунтованими та  формально зводяться до незгоди відповідача із ухвалою суду про призначення судової будівельно - технічної експертизи.
Таким чином, доводи апеляційної скарги правильність висновків суду не спростовують та не впливають на законність ухвали суду.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд,
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 10 січня 2024 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий                                                                 Т.О. Писана
 
Судді                                                                              К.П. Приходько
 
                                                                                        С.О. Журба