ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/1607/21                                                           Суддя (судді) першої інстанції: Сергій КЛОПОТ

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  17 квітня 2024 року                                                                                            м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: 
          Головуючого судді:                                                     Чаку Є.В., 
          суддів:                                                                 Єгорової Н.М., Коротких А.Ю.
          за участю секретаря                                                      Дудин А.С.                                        
          розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 01 січня 2024 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області до Орлівського психоневрологічного інтернату про застосування заходів реагування,-                                                  
В С Т А Н О В И В :
          
          Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 липня 2023 року, застосовано заходи реагування у вигляді зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, експлуатації будівлі корпусу № 1, будівлі прибудови до корпусу № 1, будівлі корпусу № 2, адміністративної будівлі, будівлі їдальні і будівлі для гостей (житловий будинок) Орлівського психоневрологічного інтернату за адресою: вул. Світла, 3, с. Дачне, Корюківський район, Чернігівська область.
          В подальшому на адресу суду першої інстанції від Орлівського психоневрологічного інтерната надійшла заява в якій відповідач просив відстрочити виконання рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 20.12.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.07.2023 року, по справі № 620/1607/21 терміном на 12 (дванадцять) місяців.
          Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 01 січня 2024 року  заяву Орлівського психоневрологічного інтернату про відстрочення виконання рішення суду задоволено. Відстрочено виконання рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 у справі №620/1607/21 терміном на 1 (один) рік.
          Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду та відмовити у задоволені заяви. Апелянт зазначив, що станом на час подання апеляційної скарги порушення вимог пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей відповідачем не усунуто. 
          У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просив залишити ухвалу суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
          Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
          Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів дійшла наступних висновків.
          Частиною 1 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Відповідно до частин 2, 3 статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
          Разом з тим, згідно з частинами 3 та 4 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
          При цьому, за правилами частини 5 цієї правової норми відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.
          Із системного аналізу наведених положень слідує, що відстрочення, розстрочення виконання рішення суду здійснюється у виняткових випадках і є правом, а не обов`язком суду, а відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань.
          Необхідною умовою для надання відстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.
          У свою чергу, підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути лише конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, тому всі ці обставини повинні бути доведені заявником.
          Судом встановлено, що 04 лютого 2021 року посадовими особами Управління ДСНС України у Чернігівській області проведено позаплановий захід щодо Орлівського психоневрологічного інтернату в ході якого виявлено 26 порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
          У заяві про відстрочення виконання рішення суду зазначено, що роботи по усуненню порушень щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в Орлівському психоневрологічному інтернаті частково виконані та ведуться до повного усунення. Вказано, що у Орлівському психоневрологічному інтернаті, наразі працює 125 чоловік з найближчих невеликих населених пунктів. Постійно проживає в Орлівському психоневрологічному інтернаті 176 підопічних (інваліди першої групи - 51 чоловік; інваліди другої групи - 123; інваліди третьої групи - 2 чоловіки, з них 31 чоловік - ліжковохворі) із стійкими інтелектуальними та/або психічними порушеннями, які за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду, соціально-побутового обслуговування, надання медичної допомоги, соціальних послуг та комплексу реабілітаційних заходів. Іншого житла у цих людей немає.
          В судовому засіданні від 03.04.2024 представник відповідача зазначив, що наразі залишились невиконаними лише два порушення  щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в Орлівському психоневрологічному інтернаті.
          В судовому засіданні від 17.04.2024 представниками сторін долучено до матеріалів справи Акт від 15.04.2024 складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
          Представник позивача у судовому засіданні підтвердив, що невиконаними із зазначених у позовній заяві порушень на даний момент є два порушення, а саме:
-          в будівлі корпусу №1 психоневрологічного інтернату на евакуаційних виходах з палат та кабінетів ширина у просвіті кожного з полотен двостулкових дверей менша ніж 0,8 м.;
-          будівля корпусу №1  психоневрологічного інтернату нижча ІІ ступеня вогнестійкості.
          У додаткових письмових поясненнях представник відповідача зазначив, що із 40 дверей, що не відповідали нормам на час подання позовної заяви, станом на 15.04.2024 залишилось довести до норми двері у кількості 11 шт. Щодо будівлі корпусу №1  зазначив, що підготовлено та затверджено наказ про проведення керівним складом установи аналізу та винайдення можливих шляхів вирішення питання.
          Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в силу незалежних від заявника причин він позбавлений можливості повністю усунути виявлені під час перевірки порушення техногенної та пожежної безпеки.
          Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року №133/2022, від 18 квітня 2022 року №259/2022, від 17 травня 2022 року №341/2022, від 12 серпня 2022 року №573/2022, від 7 листопада 2022 року №757/2022, від 06 лютого 2023 року №58/2023, від 01 травня 2023 року №254/2023).
          Постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.2021 №590 затверджено Порядок виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, яким визначено черговість здійснення казначейством та органами казначейства платежів за дорученнями клієнтів з урахуванням ресурсної забезпеченості єдиного казначейського рахунка. Так, в першу чергу забезпечуються видатки на національну безпеку і оборону та на здійснення заходів правового режиму воєнного стану, а також розпорядників (одержувачів) коштів державного бюджету, які забезпечують обладнання робочих місць для виконання функціональних обов`язків оперативним складом пунктів управління у можливих місцях розгортання Ставки Верховного Головнокомандувача та здійснюють матеріально-технічне, транспортне, соціально-побутове та інше забезпечення діяльності Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Ради національної безпеки і оборони України, Офісу Президента України.
          Враховуючи наведені обставини у сукупності, а також запроваджений в Україні воєнний стан та його наслідки, обмеження, передбачені бюджетним законодавством щодо використання бюджетних коштів, що істотно ускладнює виконання рішення суду або робить його неможливим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення заяви Орлівського психоневрологічного інтернату про відстрочення виконання рішення суду  та відстрочення виконання рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 20.12.2022 у справі №620/1607/21 терміном на 1 (один) рік.
          Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
          Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
          Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
          Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.
          Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
          Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
          За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
          Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.                              Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,329 КАС України, колегія суддів, -

                                                           П О С Т А Н О В И В :
          Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області -  залишити без задоволення.
          Ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 01 січня 2024 року залишити без змін.
          Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.
          Повний текст постанови виготовлено 17.04.2024. 

          Головуючий суддя:                                                      Є.В. Чаку

          Судді:                                                                        Н.М. Єгорова

                                                                                          А.Ю. Коротких