Справа № 991/4628/24
Провадження 1-кс/991/4666/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А
07 червня 2024 року                                                                         м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
представниці власників майна - адвоката ОСОБА_3 ,
детектива ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про скасування арешту з майна, накладеного у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52022000000000097 від 11.05.2022, 

ВСТАНОВИВ:

29.05.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло вказане вище клопотання, яке на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду було передане на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Заявлені вимоги та їх обґрунтування

У своєму клопотанні заявниця просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.10.2022 у справі №991/4833/22 на Apple iPhone 13 ProMax, серійний номер НОМЕР_1 , imei-1 - НОМЕР_2 , imei-2 - НОМЕР_3 , Apple iPhone 13 ProMax, серійний номер НОМЕР_4 , imei-1 - НОМЕР_5 , imei-2 - НОМЕР_6 , вилучені в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 . 
Як зазначає адвокат, вказані мобільні телефони та відповідні паролі для подолання логічного захисту були добровільно надані їх власниками, після чого детектив оглянув вміст вилучених пристроїв та встановив, що виявлені на них відомості можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у кримінальному провадженні № 52022000000000097 від 11.05.2022.
Постановою детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 від 28.10.2022 було призначено комп`ютерно-технічну експертизу щодо вказаних мобільних телефонів, проведення якої доручено експертам Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України.
Адвокат зауважує, що в листі Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України №124/125-8-24/4 від 02.02.2024 зазначався термін виконання вказаної експертизи, а саме квітень 2024 року.
У попередніх судових засіданнях затримка із поверненням пристроїв пояснювалася завантаженістю експертів, однак адвокат не погоджується із таким обґрунтуванням неповернення мобільних пристроїв. 
Водночас, адвокат зауважує, що відповідно п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.01.1998 №53/5 строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів, а тому, на його думку, не проведення експертизи у встановлений строк, не може вважатися поважною причиною утримання вилученого майна.
Така довга тривалість проведення експертизи, яка проводиться уже 1,7 років є достатнім часом для проведення необхідної експертизи, при чому що відповідні мобільні телефони були оглянуті. 
На думку адвоката, станом на час звернення з клопотанням про скасування арешту, вищезазначена експертиза має бути проведена, водночас вилучені мобільні телефони все ще не повернуті їх власникам.
На переконання адвоката, тривале утримання вилучених мобільних телефонів, спрямоване не на досягнення завдань кримінального провадження, а не затягування строку досудового розслідування та порушення права на мирне володіння майном.
Викладене, на думку адвоката, свідчить, що в подальшому застосуванні арешту, накладеного на мобільні телефони, відпала потреба, що є підставою для його скасування.

2.Позиції учасників у судовому засіданні

Представниця власників майна - адвокат ОСОБА_3 викладені у клопотанні вимоги підтримала у повному обсязі і просила його задовольнити.
Детектив ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення заявленого клопотання, вказуючи на важливості збереження мобільних телефонів як речових доказів у кримінальному провадженні. Зокрема, детектив підтвердив, що призначена експертиза завершена і надав копію висновку від 02.05.2024. За її результатами було виявлено великий обсяг інформації, яка має значення для кримінального провадження, яке стосується спілкування із представниками закордонних постачальників, однак не всі відомості виявилося за можливе скопіювати, що позбавить сторону обвинувачення використати відповідну інформацію в якості доказів у суді.
Детектив вважає, що арештоване майно зберігає на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші важливі для досудового розслідування відомості, а тому потреба в подальшому арешті не відпала.

3.Оцінка та висновки суду

Абзацом 2 ч. 1 ст. 174 КПК України передбачено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Із аналізу наведеної норми вбачається, що прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за наявності хоча б однієї з таких умов: 
- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба;
- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.
У клопотанні та у судовому засіданні адвокат зазначив лише про те, що у застосуванні арешту майна відпала потреба, тому з огляду на принцип диспозитивності, суд має встановити наявність або відсутність лише вказаної адвокатом підстави для скасування арешту. 
На підставі документів, що містяться у матеріалах клопотання, слідчим суддею встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52022000000000097 від 11.05.2022.
Слідчий суддя встановив, що 19.10.2022 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.09.2022 (справа №991/3927/22, провадження 1-кс/991/3944/22) проведено обшук житлових приміщень ОСОБА_5 , які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 під час якого виявлено та вилучено, з-поміж іншого, мобільні телефони. 
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.10.2022 (справа №991/4833/22, провадження 1-кс/991/4853/22) на вилучені речі було накладено арешт з метою збереження їх як речових доказів. В обґрунтування вказаного рішення слідчий суддя зазначив, що під час огляду таких пристроїв було виявлено інформацію, яка має важливе значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення. Крім того, вказані мобільні пристрої також вилучалися з метою дослідження наявності на них видаленої інформації. 
Враховуючи мету і підставу арешту, а також доводи заявленого клопотання та пояснення учасників судового засідання, слідчому судді необхідно з`ясувати, чи відпала подальша потреба у збереженні вилученого майна як речових доказів у цьому кримінальному провадженні. 
Відповідаючи на вказане питання, слідчий суддя виходить з того, що за змістом ч. 1 та ч. 2 ст. 98 КПК України, речовими доказами є, зокрема, матеріальні об`єкти, які містять відомості, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. 
Як вбачається з матеріалів клопотання, доступ до вмісту мобільних пристроїв не був обмежений системами логічного захисту, однак у ході їх огляду під час обшуку було виявлено інформацію, яка має значення для кримінального провадження. Зазначена інформація, за твердженнями детектива, була зафіксована у протоколі огляду. 
Надалі, як встановлено слідчим суддею, 28.10.2022 постановою детектива було призначено комп`ютерно-технічну експертизу, яка тривала до травня 2024 року. Так, на підтвердження завершення експертизи та дослідження її результатів долучено копію витягу із висновку експертів №157/1-3/22 за результатами проведення комісійної судової комп`ютерно-технічної експертизи, датованої 02.05.2024. 
У змісті відповідного висновку було зазначено про неможливість збереження відомостей щодо обміну повідомленнями у месенджерах Signal та Telegram. У судовому засіданні детектив пояснив, що відповідні відомості через технічну неможливість копіювання таких даних були оглянуті та збережені у вигляді фотознімків як додатків. На переконання детектива, враховуючи неможливість копіювання (створення цифрової копії) такого листування у подальшому виникне неможливість використання їх як доказів, оскільки існуватимуть сумніви у їх достовірності, а тому важливим є подальше утримання мобільних пристроїв детективами.
Слідчий суддя відзначає, що обставини кримінального провадження стосуються зловживань службовим становищем посадовими особами під час проведення закупівлі продовольчих товарів обласними військовими адміністраціями з метою отримання неправомірної вигоди для постачальників таких товарів. Зокрема, за версією слідства, було створено умови для включення конкретних товариств до списку постачальників, які поставляли товар від закордонних постачальників за завищеними цінами. 
Відповідно до пояснень детектива виявлені відомості, а саме сліди спілкування на арештованих телефонах мають важливе значення для кримінального провадження, оскільки підтверджують зв`язок та спілкування із представниками постачальників. 
Слідчий суддя відзначає, що доказове значення у цьому кримінальному провадженні мають не самі по собі матеріальні носії інформації, а наявні на них електронні файли і відомості.
У цьому контексті, слідчий суддя відзначає, що електронний документ не має жорсткої прив`язки до певного матеріального носія, тому один і той же документ (файл) може існувати у ідентичному вигляді на різних носіях. При цьому, всі ідентичні за своїм змістом примірники електронного документа можуть розглядатися як оригінали та відрізнятися один від одного тільки часом та датою створення (аналогічна позиція міститься у постановах ККС ВС у справі №490/10025/17 від 19 травня 2020 року та у справі № № 677/2040/16-к від 22 жовтня 2020 року).
Однак, у даному випадку експертом було підтверджено технічну неможливість копіювання таких відомостей на інший носій інформації, що позбавило орган досудового розслідування можливості створити примірник електронного документу, який у подальшому може надаватися суду для дослідження в якості доказу.
Слідчий суддя вважає за необхідне взяти до уваги існування зазначених детективом технічних перешкод для такого копіювання, яка підтверджена висновком експертизи. Вказане, на думку слідчого судді, виправдовує подальше утримання мобільних телефонів, враховуючи істотне значення наявної на них інформації про обставини цього кримінального провадження, а також можливості її подальшого використання в якості доказів під час судового розгляду. 
Слідчий суддя також враховує позицію представниці власників майна, яка заявила в судовому засіданні, що не може підтвердити кому саме належить виявлена в телефонах переписка та чи відповідає вона дійсності, що в подальшому може стати предметом дослідження, з`ясування та оцінки в ході судового розгляду по суті.
Встановлені обставини у своїй сукупності свідчать, що скасування арешту може призвести до знищення речових доказів, що в свою чергу може зашкодити подальшому проведенню досудового розслідування та судового розгляду справи по суті, а тому, слідчий суддя доходить висновку, що потреба в подальшому застосуванні арешту не відпала і клопотання адвоката не підлягає задоволенню.
Водночас, слідчий суддя наголошує на вжиття органом досудового розслідування достатніх та необхідних заходів щодо пошуку способів для уможливлення повного копіювання необхідної їм інформації з тим, щоб мінімізувати обсяг обмежень, яких зазнає власник майна. При цьому, зі спливом часу виправданість подальшого арешту відповідного технічного пристрою може бути предметом повторної перевірки слідчим суддею у порядку ст. 174 КПК України, а тому таке утримання на кожному етапі досудового розслідування має обґрунтовуватись реальною потребою їх утримання і збереження у розпорядженні органу досудового розслідування.
З огляду на викладене та керуючись статтями 170-174, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про скасування арешту з майна, накладеного у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52022000000000097 від 11.05.2022, - залишити без задоволення.
2.Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                  ОСОБА_1