ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
24 квітня 2024 року
м. Київ
 
справа № 588/125/23
провадження № 61-14174св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є.,
суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,                 Тітова М. Ю.,
 
учасники справи:
позивач - керівник Охтирської окружної прокуратури Сумської області в інтересах держави,
відповідач - ОСОБА_1 , Боромлянська сільська рада Охтирського району Сумської області, 
третя особа - державний реєстратор Боромлянської сільської ради Сумської області Луценко Лілія Валеріївна, 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури на рішення Тростянецького районного суду Сумської області від                08 травня 2023 року у складі судді Огієнка О. О. та постанову Сумського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року у складі колегії суддів: Криворотенка В. І., Філонової Ю. О., Собини О. І.,
ВСТАНОВИВ:
Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У  січні 2023 року керівник Охтирської окружної прокуратури Сумської області Язиков О. В. в інтересах держави звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , Боромлянської сільської ради Охтирського району Сумської області (далі - Боромлянська сільська рада), третя особа - державний реєстратор Боромлянської сільської ради Луценко Л. В., про визнання незаконним і скасування рішення, визнання недійсним договору оренди землі з розташованим на ній водним об`єктом, застосування наслідків його недійсності та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки.
В обґрунтування позову зазначав, що під час вивчення стану дотримання земельного законодавства щодо розпорядження землями водного фонду було виявлено, що 08 липня 2021 року Боромлянською сільською радою прийнято рішення про проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112. 
19 серпня 2021 року між Боромлянською сільською радою та ОСОБА_1 укладено договір оренди землі з розташованим на ній водним об`єктом, предметом якого є земельна ділянка водного фонду в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом - ставком площею 9,0808 га, кадастровий номер 5925080800:00:001:1112 для рибогосподарських потреб на строк 10 років.
Рішенням Боромлянської сільської ради від 25 серпня 2021 року затверджено протокол земельних торгів № 1/1908/2021 проведення аукціону з продажу права оренди земельної ділянки водного фонду комунальної власності, а також вказаний договір оренди землі від 19 серпня 2021 року. 
17 листопада 2021 року державним реєстратором Боромлянської сільської ради Луценко Л. В. було зареєстровано право оренди ОСОБА_1 на зазначену земельну ділянку.
Вказує, що рішення про проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112 було прийнято Боромлянською сільською радою після набрання чинності пунктом 2 Перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо продажу земельних ділянок та набуття права користування ними через електронні аукціони», який унеможливлював у цьому разі проведення земельних торгів відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом.
Вважає вказане рішення органу місцевого самоврядування та договір оренди такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства, оскільки  Боромлянською сільською радою не реалізовано вимоги закону щодо проведення земельних торгів у формі електронного аукціону в режимі реального часу у мережі інтернет, а також не укладено договір про організацію та проведення земельних торгів з оператором електронного майданчика, підключеного до електронної торгової системи. 
Крім цього, Боромлянською сільською радою щодо проведення земельних торгів по продажу права оренди вищевказаної земельної ділянки укладено домовленість із СТБ «Сумиагропромбіржа», яка не є оператором електронного майданчика, а є товарною біржою, та якою 19 серпня 2021 року проведено земельні торги не на відповідному електронному майданчику у мережі інтернет, а за місцезнаходженням товарної біржі - у м. Суми. 
При цьому участь у торгах брало всього два учасники: ОСОБА_1 та                        ОСОБА_2 . 
Стартова ціна лоту - 6 477,12 грн, крок лоту 32,39 грн. 
Переможцем визначили ОСОБА_1 з ціною продажу 6 768,63 грн. 
Повідомлення про проведення земельних торгів на офіційному сайті Боромлянської сільської ради та у засобах масової інформації не публікувалося. 
Таким чином, на думку прокурора, земельні торги, як і передача земельної ділянки разом із водним об`єктом відбулися в порушення засад конкуренції, оскільки продаж права користування земельною ділянкою не було відомо широкому колу осіб, у зв`язку із чим у договорі було визначено майже мінімально можливу орендну плату 6 768,63 грн, що становить 3,38% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.
Крім того, при укладенні договору оренди сторонами також не дотримано всіх істотних умов, зокрема договір не погоджувався з центральним органом виконавчої влади, що реалізує політику у сфері водного господарства.
Прокурор пояснив, що звертається до суду в інтересах держави (територіальної громади) в якості позивача, оскільки уповноважений орган не здійснює свої повноваження - Боромлянська сільська рада прийняла незаконне рішення та є відповідачем у справі.
Посилаючись на викладені обставини, керівник Охтирської окружної прокуратури Сумської області просив суд:
- визнати незаконним та скасувати рішення Боромлянської сільської ради від                  25 серпня 2021 року, яким затверджено протокол земельних торгів                                  № 1/1908/2021 проведення аукціону з продажу права оренди земельної ділянки водного фонду комунальної власності з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112, площею 9,0808 га, та відповідний договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом кадастровий номер 5925080800:00:001:1112 площею 9,0808 га, земельна ділянка водного фонду комунальної власності для рибогосподарських потреб, з річною орендною платою 6 768,63 грн з громадянином ОСОБА_1 ;
- визнати недійсним договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112 площею 9,0808 га, укладений між ОСОБА_1 та Боромлянською сільською радою;
- скасувати рішення державного реєстратора Боромлянської сільської ради Луценко Л. В. від 17 листопада 2021 року про державну реєстрацію права оренди ОСОБА_1 на земельну ділянку з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112 (номер запису про право оренди в реєстрі 45192953, індексний номер 61753352 від 22 листопада 2021 року).
Короткий зміст рішень судів першої інстанції
Рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 08 травня               2023 року у задоволенні позову відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що земельні торги з продажу права оренди спірної земельної ділянки було проведено 19 серпня 2021 року Сумською товарною біржою «Сумиагропромбіржа» з порушенням вимог земельного законодавства, оскільки такі торги не були проведені у формі електронного аукціону в режимі реального часу в мережі Інтернет. 
Разом з цим, суд зазначив, що на момент проведення вказаних торгів не було врегульовано порядок їх проведення відповідно до змін законодавства, а також не було встановлено прямої заборони на проведення торгів за старим порядком.
Надаючи оцінку оспорюваному договору оренди від 19 серпня 2021 року, суд першої інстанції вважав, що цей договір відповідає формі Типового договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 02 червня 2021 року за № 572, та містить усі істотні умови. Положеннями чинного законодавства не передбачено таку підставу недійсності правочину (договору), як порушення процедури укладення такого правочину, а інших обставин, які б свідчили про недійсність договору оренди землі від 19 серпня 2021 року, не встановлено. 
Суд спростував доводи позивача про те, що вказаний договір оренди не погоджувався з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства, зазначивши, що матеріалами справи підтверджено, що спірний договір оренди погоджено Державним агентством водних ресурсів України 26 серпня 2022 року.
Також місцевий суд вказав, що прокурором не доведено належними та допустимими доказами, що будь-яка інша особа мала намір взяти участь у проведенні земельних торгів та відповідно запропонувати вищу ціну за оренду земельної ділянки.
Суд відхилив посилання позивача на те, що повідомлення про проведення земельних торгів не було відомо широкому колу осіб, зазначивши, що повідомлення про проведення земельних торгів з продажу права оренди спірної земельної ділянки було розміщено 19 липня 2021 року на сайті Сумської товарної біржі «Сумиагропромбіржа» за один місяць до проведення таких торгів. Отже, будь-яка особа, яка мала бажання орендувати земельну ділянку з розташованим на ній водним об`єктом, могла ознайомитись з відповідним оголошенням та взяти участь у торгах. 
Також суд вказав, що відповідач ОСОБА_1 не вчиняв жодних порушень вимог чинного законодавства при набутті права оренди на земельну ділянку з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112.
У зв`язку з відсутністю підстав для визнання договору оренди землі недійсним, суд вважав, що не підлягають задоволенню вимоги про визнання незаконним та скасування рішення Боромлянської сільської ради від 25 серпня 2021 року, та скасування рішення державного реєстратора від 17 листопада 2021 року про державну реєстрацію права оренди земельної ділянки, оскільки такі вимоги є похідними.
У травні 2023 Боромлянська сільська рада в особі представника - адвоката Грицика Г. О. звернулась до суду із заявою про розподіл судових витрат у справі, у якій просила стягнути з Охтирської окружної прокуратури Сумської області на свою користь кошти на відшкодування судових витрат у розмірі 20 000 грн.
Додатковим рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від             26 травня 2023 року у задоволенні заяви Боромлянської сільської ради, яка подана представником Грициком Г. О. , про розподіл судових витрат у справі відмовлено.
Додаткове рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що під час розгляду справи представником відповідача разом з відзивом на позовну заяву попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які відповідач очікує понести у зв`язку з розглядом справи, подано не було, у зв`язку із чим у відшкодуванні судових витрат на професійну правничу допомогу слід відмовити.
Не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями, керівник Охтирської окружної прокуратури Язиков О. В. та Боромлянська сільська рада звернулись до суду з апеляційними скаргами.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Сумського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року апеляційні скарги керівника Охтирської окружної прокуратури Язикова О. В. Боромлянської сільської ради залишено без задоволення, а рішення Тростянецького районного суду Сумської області від 08 травня 2023 року та додаткове рішення Тростянецького районного суду Сумської області від 26 травня 2023 року - без змін.
Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції, зазначивши, що вони відповідають встановленим обставинам справи та нормам матеріального і процесуального права, а передбачених законом підстав для скасування рішення місцевого суду при апеляційному розгляді не встановлено.
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
28 вересня 2023 року заступник керівника Сумської обласної прокуратури через засоби поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Тростянецького районного суду Сумської області від 08 травня                    2023 року та постанову Сумського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року. 
В касаційній скарзі заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити.
Касаційна скарга мотивована тим, що судами попередніх інстанцій оскаржені судові рішення ухвалені з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного дослідження усіх доказів та обставин, що мають значення для справи, та без урахування правових висновків Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах.
 
Доводи інших учасників справи
 
19 листопада 2023 року ОСОБА_1  в особі представника - адвоката                 Панченко П. Е. звернувся до Верховного Суду з відзивом на касаційну скаргу, у якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін, посилаючись на їх законність та обґрунтованість. 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції
 
Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
 
Ухвалою Верховного Суду від 01 листопада 2023 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.
 
06 листопада 2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 11 квітня 2024 року справу призначено до судового розгляду.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Судами встановлено, що спірна земельна ділянка із кадастровим номером 5925080800:00:001:1112, площею 9,0808 га, з цільовим призначенням для рибогосподарських потреб, яка розташована на території Бормлянської сільської ради, перебуває у комунальній власності Боромлянської сільської ради, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12 січня 2023 року № 320035477 та Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 18 лютого 2022 року № НВ-5900572002022.
08 липня 2021 року Боромлянською сільською радою на 9 сесії 9 скликання було прийнято рішення «Про проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки», яким було вирішено провести земельні торги у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки (кадастровий номер 5925080800:00:001:1112), що знаходиться за межами населених пунктів на території Боромлянської сільської ради Охтирського (Тростянецького) району Сумської області; за результатами земельних торгів передати переможцю земельну ділянку у користування на умовах, визначених договором оренди; встановити: стартову ціну (стартовий розмір річної орендної плати за користування земельною ділянкою) у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, враховуючи коефіцієнт індексації; крок земельних торгів у розмірі 0,5% стартової плати за користування земельною ділянкою; розмір гарантійного внеску за лотом у розмірі 30% стартового розміру річної плати за користування земельною ділянкою; строк оренди земельної ділянки - 10 років; уповноважити сільського голову ОСОБА_4 : безпосередньо в день проведення торгів, після визначення переможця, укласти з ним відповідний договір; забезпечити оприлюднення результатів торгів відповідно до чинного законодавства не пізніше 5 робочих днів з дня їх проведення на офіційному веб-сайті Боромлянської сільської ради.
09 липня 2021 року між Боромлянською сільською радою в особі сільського голови ОСОБА_4 та Сумською товарною біржою «Сумиагропромбіржа» укладено договір про надання послуг проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки з розташованим на ній водним об`єктом, а саме щодо вказаної вище земельної ділянки з розташованим на ній водним об`єктом.
19 липня 2021 року Сумською товарною біржою «Сумиагропромбіржа» було розміщено оголошення на своєму веб-сайті щодо проведення земельних торгів.
Земельні торги з продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112 було проведено 19 серпня 2021 року Сумською товарною біржою «Сумиагропромбіржа». Участь у торгах брало 2 учасники: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Стартова ціна лоту 6 477,12 грн, крок лоту 32,39 грн. Переможцем торгів став ОСОБА_1 з ціною продажу 6 768,63 грн.
19 серпня 2021 року між Боромлянською сільською радою в особі сільського голови ОСОБА_4 , як орендодавцем, та ОСОБА_1 , як орендарем, був укладений договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом, відповідно до умов якого орендодавець передав орендареві земельну ділянку в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом - ставком площею 9,0808 га, кадастровий номер 5925080800:00:001:1112 для рибогосподарських потреб, строком на 10 років.
Вказаний договір оренди було погоджено 26 серпня 2022 року у порядку передбаченому статтею 51 Водного кодексу України з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства, а саме Державним агентством водних ресурсів України.
25 серпня 2021 року на 11 (позачерговій) сесії 9 скликання Боромлянська сільська рада прийняла рішення «Про затвердження протоколу № 1/1908/2021 та переможця земельних торгів (аукціону) з продажу права оренди земельної ділянки для рибогосподарських потреб за рахунок земель водного фонду комунальної власності площею 9,0808 га». Зокрема Боромлянська сільська рада вирішила: 1) затвердити протокол земельних торгів № 1/1908/2021 проведення аукціону з продажу права оренди земельної ділянки водного фонду комунальної власності кадастровий номер 5925080800:00:001:1112 площею 9,0808 га (лот № 1) від 19 серпня 2021 року; 2) визнати громадянина                               ОСОБА_1 переможцем земельних торгів (аукціону) з продажу права оренди земельної ділянки водного фонду комунальної власності кадастровий номер 5925080800:00:001:1112 площею 9,0808 га (лот № 1) від 19 серпня 2021 року для рибогосподарських потреб із стартовою ціною 6 477,12 грн, проданого за 6 768,63 грн; 3) затвердити договір оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом, кадастровий номер 5925080800:00:001:1112, площею 9,0808 га, земельна ділянка водного фонду комунальної власності для рибогосподарських потреб, з річною орендною платою 6 768,63 грн з                ОСОБА_1 .
Право оренди ОСОБА_1 на зазначену земельну ділянку з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112 площею 9,0808 га було зареєстровано 17 листопада 2021 року державним реєстратором Боромлянської сільської ради (номер запису про право оренди у Реєстрі 45192953). Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за договором оренди землі від 19 серпня               2021 року було прийнято державним реєстратором Боромлянської сільської ради Луценко Л. В. 22 листопада 2021 року, індексний номер № 61753352.
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. 
Касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. 
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Відповідно до частини другої статті 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. 
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції не відповідає.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
У відповідності до частини першої статті 202 Цивільного кодексу України (далі- ЦК України) правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частиною першою статті 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства.
 
Відповідно до частин першої та третьої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
 
Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та у разі задоволення позовних вимог зазначати у судовому рішенні, у чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.
 
Вказаний правовий висновок узгоджується з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 27 листопада 2018 року у справі
№ 905/1227/17.
Згідно з частиною першою статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави (частина перша статті 14 Конституції України).
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення (частина перша статті 19 Земельного кодексу України (далі - ЗК України)).
 
Згідно із частиною першою статті 122 ЗК України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.
 
Відповідно до частини першої, другої статті 124 ЗК України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами проведення земельних торгів, крім випадків, встановлених частинами другою, третьою статті 134 цього Кодексу.
 
06 липня 2021 року набрав чинності Закон України від 18 травня 2021 року                № 1444-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо продажу земельних ділянок та набуття права користування ними через електронні аукціони» (далі - Закон № 1444-IX), яким, зокрема змінено редакцію статей 127, 134, 135-139 Земельного кодексу України.
 
Відповідно до положень пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1444-IX земельні торги щодо земельних ділянок, які до дня набрання чинності цим Законом були включені до переліку земельних ділянок державної чи комунальної власності та/або прав на них, виставлених на земельних торгах, та щодо яких не було опубліковано оголошення про проведення земельних торгів, проводяться в порядку, встановленому цим Законом. Земельні торги щодо земельних ділянок, стосовно яких до дня набрання чинності цим Законом було опубліковано оголошення про проведення земельних торгів, проводяться відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом. 
 
За обставинами цієї справи, оголошення про проведення оспорюваних земельних торгів опубліковано 19 липня 2021 року, тобто після набрання чинності Законом № 1444-IX, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення ЗК України про земельні торги, в редакції Закону                             № 1444-IX, який набрав чинності 06 липня 2021 року.
 
Відповідно до частини другої статті 127 ЗК України (тут і далі  в редакції, що діє після 06 липня 2021 року) продаж земельних ділянок державної чи комунальної власності та набуття прав користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису) здійснюються на конкурентних засадах (на земельних торгах) у формі електронного аукціону у випадках та порядку, встановлених главою 21 цього Кодексу.
 
Згідно зі статтею 134 ЗК України земельні ділянки державної чи комунальної власності продаються або передаються в користування (оренду, суперфіцій, емфітевзис) окремими лотами на конкурентних засадах (на земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
 
Відповідно до частини другої статті 135 ЗК України земельні торги проводяться у формі електронного аукціону в режимі реального часу в мережі Інтернет, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з переможцем земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу ціну за придбання прав емфітевзису, суперфіцію, або найвищий розмір орендної плати, зафіксовані під час проведення земельних торгів (далі - цінова пропозиція). 
 
Земельні торги проводяться в електронній торговій системі, що перебуває у державній власності. 
 
Порядок функціонування та адміністрування електронної торгової системи затверджує Кабінет Міністрів України.
 
Протокол про результати земельних торгів та договір, що укладається за результатами проведення земельних торгів (крім договору купівлі-продажу земельної ділянки), підписуються за допомогою кваліфікованого електронного підпису з урахуванням вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги».
 
Організатором земельних торгів є у разі укладення договору оренди земельної ділянки - особа, яка відповідно до закону може виступати орендодавцем такої земельної ділянки.
 
Для проведення земельних торгів організатор земельних торгів укладає з оператором електронного майданчика, підключеного до електронної торгової системи, договір про організацію та проведення земельних торгів.
 
Згідно з частиною першою статті 137 ЗК України організатор земельних торгів через особистий кабінет публікує в електронній торговій системі оголошення про проведення земельних торгів, до якого додаються документи та матеріали на лот (документація), що підтверджують виконання вимог, визначених частиною третьою статті 135 і частиною першою статті 136 цього Кодексу.
У справі, яка переглядається, встановлено, що на момент публікації оголошення про проведення земельних торгівз продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112 (19 липня 2021 року) та на час їх проведення (19 серпня 2021 року) вже набув чинності Закон №1444-ІХ, яким були внесені зміни, зокрема, до ЗК України, та було передбачено, що продаж земельних ділянок державної чи комунальної власності та набуття прав користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису) здійснюються на конкурентних засадах (на земельних торгах) у формі електронного аукціону в режимі реального часу в мережі Інтернет. 
Однак, земельні торги, які відбулись19 серпня 2021 року, не були проведені у формі електронного аукціону в режимі реального часу в мережі Інтернет, а були проведені за старим порядком. 
Договору про організацію та проведення земельних торгів Боромлянською сільською радою, як організатором земельних торгів, з оператором електронного майданчика, підключеного до електронної торгової системи, не укладено. 
Натомість, з метою проведення земельних торгів з продажу права оренди земельної ділянки з кадастровим номером 5925080800:00:001:1112, площею 9,0808 га, укладено домовленість з товарною біржею СТБ «Сумиагропромбіржа», яка не є оператором електронного майданчика. 
Ураховуючи наведене, колегія суддів вважає, що земельні торги з продажу права оренди спірної земельної ділянки були проведені з порушенням вимог статтей 127, 134-139 ЗК України в редакції Закону № 1444-IX, який набрав чинності 06 липня 2021 року.
Посилання судів попередніх інстанцій на те, що на момент проведення вказаних торгів не було встановлено прямої заборони на проведення торгів за старим порядком є необґрунтованими з наступних підстав.
Відповідно до пункту 3 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1444-ІХ було зобов`язано Кабінет Міністрів України  протягом трьох місяців з дня опублікування цього Закону забезпечити прийняття нормативно-правових актів, необхідних для реалізації положень цього Закону.
На виконання вимог Закону № 1444-ІХ, постановою Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2021 року № 1013 «Про деякі питання підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття права користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису)» затверджено вимоги щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суперфіцію, емфітевзису); визначено державне підприємство «Прозорро.Продажі», що належить до сфери управління Міністерства економіки, - адміністратором електронної торгової системи. 
Указана постанова набрала чинності 05 жовтня 2021 року.
При цьому колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що відсутність на момент проведення земельних торгів розробленої процедури їх проведення та відсутність адміністратора електронної торгової системи, необхідних для реалізації положень Закону № 1444-ІХ, не надавало повноважень Боромлянській сільській раді здійснювати проведення земельних торгів  відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, оскільки Розділом ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1444-ІХ чітко встановлено імперативні вимоги щодо способу проведення земельних аукціонів.
Однак, відповідачем Боромлянською сільською радою Охтирського району Сумської області указані вимоги закону не виконано та проведено земельні торги за законодавством, яке на той час втратило чинність.
На вказане суд апеляційної інстанції при апеляційному перегляді справи належної уваги не звернув.
Разом із тим, частиною першою ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За змістом частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Таким чином, правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.
Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорювані права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16 і підстави для відступлення від неї відсутні.
 
Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.
 
При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.
 
До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20).
 
Апеляційний суд при апеляційному перегляді справи не дослідив та не встановив, чи порушені права та інтереси держави/Боромлянської об`єднаної територіальної громади, в інтересах яких звернувся до суду прокурор.
 
При цьому слід ураховувати, що прокурор у позовній заяві посилався, зокрема,  на те, що земельні торги відбулися із порушенням засад конкуренції, внаслідок чого було визначено майже мінімально можливий розмір орендної плати, що становить 3,38 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що спричинило/могло спричинити майнову шкоду вказаній територіальній громаді.  
 
Разом із тим, відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
 
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частина перша статті 89 ЦПК України).
 
Крім того, при розгляді вказаної справи підлягають дослідженню обставини  дотримання критеріїв правомірного втручання держави у право набувача на мирне володіння земельною ділянкою.
 
В силу приписів статті 400 ЦПК України Верховний Суд не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. 
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Згідно з пунктами 1, 2 частини третьою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.
Верховний Суд взяв до уваги тривалий час розгляду цієї справи, однак з метою дотримання принципів справедливості, добросовісності та розумності, що є загальними засадами цивільного законодавства (стаття 3 ЦК України), а також основоположних засад (принципів) цивільного судочинства (частина третя статті 2 ЦПК України), дійшов висновку про передання справи на новий розгляд до апеляційного суду для повного, всебічного та об`єктивного дослідження і встановлення фактичних обставин, що мають важливе значення для правильного вирішення справи.
 
Під час нового розгляду суду належить врахувати викладене, розглянути справу в установлені законом розумні строки з додержанням вимог матеріального і процесуального права, дослідити та належним чином оцінити подані сторонами докази, дати правову оцінку доводам і запереченням сторін, з огляду на мотиви скасування судового рішення, на підставі чого вирішити спір.
Щодо судових витрат
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи, що справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, суд не здійснює розподіл судових витрат.
Керуючись статтями 400, 410, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

 
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури задовольнити частково.
 
Постанову Сумського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                  М. Є. Червинська
 
Судді:                                                                             А. Ю. Зайцев 
 
Є. В. Коротенко 
 
В. М. Коротун
 
М. Ю. Тітов