ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/14277/22                                                                 Суддя (судді) першої інстанції: Перепелиця А.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  17 червня 2024 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Карпушової О.В., Файдюка В.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 березня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, 

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 05.08.2022 №702 "Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників Святошинського УП ГУНП у м. Києві" в частині щодо застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0132889), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №l (з обслуговування житлового фонду "Біличі") Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 15.08.2022 №1273 о/с "Про особовий склад", яким звільнено зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0132889), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 (з обслуговування житлового фонду "Біличі") Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві;
- поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на службі в поліції та на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №l (з обслуговування житлового фонду «Біличі») Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з 16.08.2022;
- стягнути з Головного управління Національної поліції у м. Києві на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 16.08.2022 по день прийняття судом рішення про поновлення на службі;
- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції та на посаді старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 (з обслуговування житлового фонду "Біличі") Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з 16.08.2022, та в частині стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 березня 2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Судом першої інстанції встановлено, що   на підставі наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 12.04.2018 №363 о/с ОСОБА_1 був прийнятий на службу в Національну поліцію України.
У подальшому, на адресу Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшла заява ОСОБА_2 від 09.06.2022 про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до змісту якої 09.05.2022, близько 13:00, за адресою: АДРЕСА_1 , працівники Святошинського УП ГУНП у м. Києві в кількості 5-ти осіб, незаконно проникли та провели обшук помешкання за вищевказаною адресою, після чого вимагали та отримали грошові кошти в сумі 25 400,00 грн., а саме за уникнення від кримінальної відповідальності, нібито за зберігання ОСОБА_2 наркотичних засобів. 
Для організації проведення перевірки та відповідного реагування начальником полковником поліції Сергієм Луцаком на підставі листа від 23.06.2022 №Б-129 заяву ОСОБА_2 від 09.06.2022 було направлено до Головного управління Національної поліції у м. Києві. 
На підставі статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у відповідності до наказу від 24.06.2022 №738 за вказаним фактом призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.
Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у м. Києві від 08.07.2022 №809 продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 24.06.2022 №738 до 23.07.2022.
За наслідками проведення службового розслідування начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві генералом поліції третього рангу Іваном Вигівським 23.07.2022 затверджено Висновок службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих поліцейських Святошинського управління поліції, відповідно до якого дисциплінарною комісією за наслідками проведеного службового розслідування, серед іншого, встановлено, що у діях старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 (з обслуговування житлового масиву "Біличі") цього ж управління поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 встановлено порушення вимог статті 29, абзацу першого статті 30 Конституції України, підпункту 3 пункту 1, підпунктів 4, 6, 10 пункту 3 розділу ІІ Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських громад, затвердженого наказом МВС України від 28.07.2017 №650, пункту 6 розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пункту 1 частини 1 статті 18, пункту 3 частини 1 статті 23, пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України "Про Національну поліцію" та пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, що виразилось у незаконному проникненні і проведенні обшуку житла ОСОБА_2 , застосуванні спеціального засобу "Кайданки", обмеженні прав та свободи останнього, а також невжитті заходів щодо невідкладної реєстрації отриманої інформації про зберігання речовин, обіг яких заборонено.
Наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 05.08.2022 №702 "Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників Святошинського УП ГУНП у м. Києві" до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0132889), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №l (з обслуговування житлового фонду "Біличі") Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
На підставі вказаного наказу, відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0132889), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №1 (з обслуговування житлового масиву "Біличі") Святошинського управління поліції, 16 серпня 2022 року, встановивши щомісячну премію за серпень 2022 року в розмірі 0 відсотків. 
Із вказаними наказами відповідача позивач не погоджується, оскільки вважає, що не вчиняв дисциплінарного проступку, за який передбачено такий вид дисциплінарної відповідальності, як звільнення з посади, а матеріали службового розслідування не містять достатніх доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим останній звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про Національну поліцію від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).
Частиною 1 статті 1 Закону №580-VIII встановлено, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Припасами ч.1 ст.2 Закону №580-VIII визначено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Частиною 1 ст.6 Закону №580-VIII визначено, що поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно із частиною першою статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частиною першою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з частиною першою статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
У відповідності до приписів статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі №815/4478/16.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Закон України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).
Згідно із частинами першою, другою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Частиною першою статті 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно із частиною першою статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
При цьому, згідно з частиною другою статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
У контексті положень частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Положеннями статті 14 Закону Дисциплінарного статуту встановлено наступне.
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Разом з тим, суд звертає увагу, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російською федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан, який триває на момент розгляду даної справи. 
Розділом V Дисциплінарного статуту визначено особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Так, згідно ст. 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
Як вбачається з матеріалів справи, службове розслідування, за наслідками якого відповідачем прийнято оскаржувані накази, розпочато відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у місті Києві від 24.06.2022 №738.
Так, підставою для проведення службового розслідування слугував той факт, що 23.06.2022 до управління головної інспекції із Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшов лист за заявою громадянина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого по АДРЕСА_1 , про те, що 09.05.2022 близько 13:00 за місцем проживання останнього, 5 (п`ять) поліцейських Святошинського УП ГУНП у м. Києві незаконно проникли та провели обшук його помешкання. Після чого, зазначені поліцейській вимагали від заявника грошові кошти у сумі 5000,00 доларів США. 
Таким чином, службове розслідування відносно позивача розпочато з урахуванням підстав, визначених положеннями Закону № 2337-VIII.
Водночас, строк службового розслідування щодо ОСОБА_1 , призначеного наказом Головного управління Національного поліції у м. Києві від 24.06.2022 №738 "Про призначення та проведення службового розслідування" було продовжено до 23.07.2022 з метою зібрання всіх матеріалів та прийняття відповідного рішення за результатами проведнного службового розслідування, що підтверджується наказом від 08.07.2022 №809.
Отже, строк проведення службового розслідування, за наслідками якого прийнято оскаржувані накази, було дотримано з урахуванням положень статті 26 Дисциплінарного статуту.
Згідно з матеріалами службового розслідування, ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції за дії, розцінені відповідачем як дисциплінарний проступок, що були виявлені відповідачем під час проведення службового розслідування.
Як вбачається з матеріалів службового розслідування, за наслідками проведення якого відповідачем прийнято оскаржувані накази, 09.05.2022 близько 12:15 працівники поліції ( ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ) прибули за адресою: АДРЕСА_2 , на службовому автомобілі "ЗАЗ - Ланос", номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні) із встановленими сторонніми номерними знаками НОМЕР_2 .
У подальшому, вказаними поліцейськими в під`їзді будинку виявлено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , у яких було перевірено документи та їх, крім останнього, було відпущено. Після чого, поліцейськими відносно ОСОБА_2 було застосовано спеціальний засіб "Кайданки"
У Висновку службового розслідування від 23.07.2022 зазначено, що вказані поліцейські, серед яких був позивач, у порушення вимог пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України "Про Національну поліцію", безпідставно застосували спеціальний засіб "Кайданки" відносно громадянина ОСОБА_2 .
Матеріалами службового розслідування, серед іншого, встановлено, що один із поліцейських дістав з кишені ОСОБА_2 ключі від квартири АДРЕСА_3 , де мешкає останній, відчинив двері та вищевказані поліцейські зайшли до приміщення ОСОБА_2 , провели до зали, де один із поліцейських обмежував його пересування, а інші, проводили обшук. Загальний час перебування поліцейських у квартирі склав приблизно 50 хвилин. За результатами обшуку вказані працівники поліції, серед яких знаходився позивач, виявили наркотичний засіб - амфетамін, у зв`язку з чим вимагали у ОСОБА_2 5000 доларів США за не притягнення його до кримінальної відповідальності.
Згідно Висновку службового розслідування від 23.07.2022, у порушення вимог пунктів 1, 4, 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, не здійснювали відеозапис з моменту початку виконання службових обов`язків на портативний відеореєстратор.
Під час проведення службового розслідування відповідачем було відібрано пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 (позивача), ОСОБА_5 .
Отже, за змістом Висновку про результати службового розслідування від 23.07.2022, члени дисциплінарної комісії, які проводили службове розслідування, дійшли до переконання про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, несумісного з подальшим проходженням служби в Національній поліції України, зокрема, вказали, що причинами і умовами порушення службової дисципліни стали недотримання старшим дільничним офіцером поліції сектору превенції відділу поліції №1 (з обслуговування житлового масиву "Біличі") Святошинського УП ГУНП у м. Києві старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вимог статті 29, абзацу першого статті 30 Конституції України, підпункту 3 пункту 1, підпунктів 4, 6, 10 пункту 3 розділу ІІ Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції тa поліцейських громад, затвердженого наказом МВС України від 28.07.2017 №650, пункту 6 розділу 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100 пункту 1 частини 1 статті 18, пункту 3 частини 1 статті 23, пункту 1 частини 3 статті 45 Закону України "Про Національну поліцію" та пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, що виразилось у незаконному проникненні і проведенні обшуку житла ОСОБА_2 , застосуванні спеціального засобу "Кайданки", обмеженні прав та свободи останнього, а також невжитті заходів щодо невідкладної реєстрації отриманої інформації про зберігання речовин, обіг яких заборонено.
Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 07.11.2019 по справі №826/1670/18, сам по собі висновок службового розслідування - це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.
Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в даному випадку, щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.
З наведеного вбачається, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення.
При цьому, приймаючи оскаржуваний наказ від 05.08.2022 №702 та застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції відповідач керувався матеріалами, зібраними під час службового розслідування, розпочатого згідно з наказом від 24.06.2022 №738.
Окремо суд звертає увагу, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Отже, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 29.12.2020 року у справі № 802/2046/18-а та у постанові Верховного суду від 16.10.2020 року у справі № 814/2622/13-а.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Аналогічна правова позиція неодноразово була висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 12.12.2019 у справі №816/70/16, від 01.04.2020 у справі №806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18.
Беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку знайшов своє підтвердження під час судового розгляду, а тому наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 05.08.2022 №702 "Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих працівників Святошинського УП ГУНП у м. Києві" в частині щодо застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0132889), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №l (з обслуговування житлового фонду "Біличі") Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції прийнятий відповідачем у межах, на підставі та у спосіб, що визначені чинним законодавством, а тому скасуванню не підлягає.
Водночас, позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування наказу від 15.08.2022 №1273 о/с, поновлення на службі в поліції та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу задоволенню не підлягають, оскільки є похідними від вимог про скасування наказу від 05.08.2022 №702.
Відповідно до положень частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За правилами частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення адміністративного позову.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається  до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.
При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                                                                                          Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 березня 2024 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий          суддя                                                                      Є.І.Мєзєнцев

                    cуддя                                                                      О.В.Карпушова

                              суддя                                                                      В.В.Файдюк