07
Справа № 991/3820/24
Провадження № 1-кс/991/3858/24

УХВАЛА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
07 травня 2024 року                                                                        м. Київ
Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду         ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання                 ОСОБА_2 ,
прокурора                                                 ОСОБА_3 ,
підозрюваного                                         ОСОБА_4 ,
його захисника                                        адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку тримання особи під домашнім арештом у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169, за підозрою
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Літин, Вінницької області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України,
В С Т А Н О В И Л А :
 
І. Суть клопотання
 
1.1. 06 травня 2024 року до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання, у якому прокурор просив продовжити строк тримання під домашнім арештом підозрюваного ОСОБА_4 на два місяці.
Також прокурор просив продовжити на два місяці строк дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , а саме:
– не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
– прибувати на першу вимогу до детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169;
– повідомляти детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
– утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у вказаному кримінальному провадженні – ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ;
– здати на зберігання детективам Національного антикорупційного бюро України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Клопотання обґрунтоване тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України (надалі – НАБУ) здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169, у межах якого, зокрема, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 березня 2024 року до підозрюваного строком до 13 травня 2024 року застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покладені згадані обов`язки.
На переконання прокурора, наразі існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме:
– переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
– знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
– незаконно впливати на свідків, експерта, інших підозрюваних та інших учасників кримінального провадження.
ІІ. Позиція учасників провадження
 
2.1. Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.
2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_4 – адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання та зазначив, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання здатний забезпечити виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.
Адвокат наголосив, що сторона обвинувачення не довела необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та збереження інтенсивності ризиків, які, до того ж, мають абстрактний характер.
Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.
ІІІ. Мотиви слідчого судді
 
3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.
3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя
 
Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.
Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.
Положення ч. 3 ст. 199 КПК України орієнтують слідчого суддю додатково з`ясовувати:
– обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують застосування запобіжного заходу;
– обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.
3.3. Обставини, встановлені слідчим суддею
 
22 березня 2024 року слідчим суддею Вищого антикорупційного суду до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, тобто до 13 березня 2024 року, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період доби з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв та покладенням обов`язків, зазначених у п. 1.1. цієї ухвали (обов`язок утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними обмежений колом осіб, які станом на час розгляду клопотання мали статус підозрюваних у кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_18 , ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ).
3.4. Оцінка обґрунтованості підозри
 
Зміст повідомлення про підозру
 
13 березня 2024 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України.
Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.
Не пізніше липня 2021 року ОСОБА_13 створив організовану групу для вчинення кримінальних правопорушень, а саме заволодіння коштами АТ «Укрзалізниця» шляхом постачання кабельно-провідникової продукції за завищеними цінами.
Одночасно з цим ОСОБА_12 створив іншу організовану групу з метою заволодіння коштами АТ «Укрзалізниця» шляхом отримання частки грошових коштів, які оплачувались Філією «ЦЗВ» усім (або більшості) постачальникам за результатами виконання договорів поставки товарів.
Дві групи досягли домовленостей щодо спільного вчинення кримінальних правопорушень та група ОСОБА_12 забезпечувала групі ОСОБА_13 безперешкодне (антиконкурентне) проходження всіх етапів закупівель, виконання договорів та оплат поставленої продукції за завищеними цінами. Натомість група ОСОБА_13 зобов`язувалась передавати частину предмету заволодіння в розмірі 5-7 % від оплат за поставлену продукцію.
Так, до складу групи ОСОБА_13 входили:
1)  ОСОБА_13 – організатор, який є засновником та власником ТОВ «Еней», а також ТОВ «Еней-Пласт» та шляхом призначення підконтрольних йому осіб, встановив контроль над рядом юридичних осіб, зокрема, ТОВ «Торговий дім «Український кабель», ТОВ «Торговий дім «Кабель Центр»;
2)  ОСОБА_15 – пособник, який є директором ТОВ «Еней»;
3)  ОСОБА_14 – пособник, який є одним із співвласників ТОВ «Торговий дім «Укркабель-Київ», ТОВ «Виробниче підприємство «Укркабель», ТОВ «Укркабель Електромонтаж» та ряду інших юридичних осіб, які здійснюють виготовлення, реалізацію та постачання кабельно-провідникової продукції (надалі – Група афілійованих підприємств «Укркабель»);
4)  ОСОБА_4 – виконавець, який є службовою особою Філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» (надалі – Філія «ЦЗВ»), відповідальною за організацію проведення закупівель кабельно-провідникової продукції, був відповідальним за організацію проведення закупівель кабельно-провідникової продукції, що надавало можливість підготовки необхідних даних для проведення закупівель та сповіщення інших учасників організованої групи про порядок їх проведення. ОСОБА_4 займав посаду провідного економіста відділу забезпечення матеріалами для експлуатаційної діяльності Філії «ЦЗВ» АТ «Укрзалізниця» та виконував, зокрема, такі дії:
– забезпечував підготовку заявок на проведенні закупівлі;
– у силу займаної посади інформував членів організованої групи про заплановане проведення закупівлі, що надавало значну перевагу в порівнянні з іншими учасниками;
– сприяв приховування від керівництва АТ «Укрзалізниця» ринкової ціни на продукцію задля недопущення викриття завищених цін на товари.
Не пізніше липня 2021 року група ОСОБА_13 встановила частковий контроль над закупівлями кабельно-провідникової продукції Філією «ЦЗВ», що надавало можливість забезпечити антиконкурентні умови проведення закупівель за номенклатурою товарів, в яких вони були зацікавлені.
Так, під час проведення закупівлі кабельно-провідникової продукції за результатами виконання договору від 18 травня 2022 року № ЦЗВ-02-00522-01 про поставку кабельно-провідникової продукції було організовано штучне завищення собівартості її виробництва, придбання сировини для кінцевого товару у реального сектору економіки за ринковою ціною та перепродаж її товариствам з ознаками фіктивності. Таким чином шляхом завищення собівартості сировини вартість кінцевого продукту (проводу контактного НлФ-100) була завищена в економічно необґрунтований спосіб та реалізована філії ЦЗВ через підконтрольне учасникам організованої групи ТОВ «ТД «Кабель Центр», за результатом чого організована група заволоділа грошима АТ «Укрзалізниця» у розмірі 36 064 796,47 грн.
Безпосередньо ОСОБА_4 здійснював підготовку договору від 18 травня 2022 року № ЦЗВ-02-00522-01, підписував заявки на придбання МТР, рознарядки щодо відвантаження продукції, а також отримував від ОСОБА_15 неправомірну вигоду за сприяння діяльності групи.
Окрім цього, цією ж групою осіб вчинено замах на заволодіння коштів під час виконання договору від 19 травня 2023 року № ЦЗВ-02-01723-01 про постачання кабельно-провідникової продукції. Так, після публікації 12 квітня 2023 року філією «ЦЗВ» цієї закупівлі, за погодженням з ОСОБА_4 , ОСОБА_15 забезпечив участь в торгах ТОВ «Еней-Пласт» із внесенням завідомо неправдивої інформації у документацію технічних умов та завідомо завищено очікувану вартість закупівлі.
В результаті таких дій групи ОСОБА_13 , між Філією «ЦЗВ» та ТОВ «Еней-Пласт» укладено договір поставки № ЦЗВ-02-01723-01 від 19 травня 2023 року, предметом якого є постачання кабельно-провідникової продукції на загальну суму 35 510 115,42 грн. Однак, за кілька днів після підписання договору, 22 травня 2023 року детективами Національного антикорупційного бюро України затримано ОСОБА_8 , ОСОБА_18 , за підозрою у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 368 КК України, чим фактично зупинено діяльність організованої групи під керівництвом ОСОБА_12 , що значно ускладнило ведення злочинної діяльності організованої групи під керівництвом ОСОБА_13 .
Різниця між вартістю кабельно-провідникової продукції, визначеної договором № ЦЗВ-02-01723-01 від 19 травня 2023 року, укладеного між ТОВ «Еней-Пласт» і Філією «ЦЗВ» та ринковою вартістю такої продукції становить 12 558 863,24 грн (з ПДВ), а на теперішній час зазначений договір виконаний частково.
Таким чином, за версією органу досудового розслідування, ОСОБА_4 вчинив заволодіння чужим майном шляхом зловживання своїм службовим становищем, вчинене організованою групою, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, а також замах на таке заволодіння, тобто вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ст. 191 КК України.
Щодо обґрунтованості підозри
 
Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.
Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Обґрунтованість підозри підтверджується наданими прокурором та дослідженими у судовому засіданні матеріалами, зокрема:
– протоколом про результати оперативно-розшукового заходу – аудіо-, відеоконтролю особи – ОСОБА_8 від 08 липня 2022 року, згідно з яким зафіксовано розмови про розміри «заробітних плат» службовим особам АТ «Укрзалізниця» (використовуються псевдоніми), працівникам філії «ЦЗВ»; обговорення 23 червня 2022 року ОСОБА_8 і ОСОБА_18 про досягнення згоди з ОСОБА_13 та внаслідок цього зріст доходів від їхньої злочинної діяльності, про способи завищення очікуваної вартості та проведення антиконкурентних торгів для забезпечення перемоги наперед визначеним постачальникам; обговорення 29 червня 2022 року ОСОБА_8 та ОСОБА_18 про те, що підприємства ОСОБА_13 ( ОСОБА_19 називає «Кабель центр» та «Київ центр») зареєстрували податкові накладні; 30 червня 2022 року обговорення про сплату ОСОБА_13 грошових коштів напряму на «офіс», а не йому особисто; 01 липня 2022 року обговорення про отримання ОСОБА_13 платежу на 40 млн грн.; розмова від 05 липня 2022 року, у якій ОСОБА_8 повідомляє ОСОБА_18 про пропозицію ОСОБА_13 сплачувати 7% від оплат, з яких 5% отримує «офіс», а 1% безпосередньо ОСОБА_8 для розподілу між службовими особами Укрзалізниці;
– протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії – аудіо, відеоконтролю особи – ОСОБА_8 від 21 лютого 2023 року, згідно з яким зафіксовано обговорення про надання документів по «Будальянс» та «Метрополіс» та надання контакту для підписання договорів з підприємством, на яке здійснювалась оплата коштів в сумі 11-12 млн (в якості сплати відсотку за оплату кабельної продукції);
– протоколом огляду від 12 січня 2024 року мобільного телефону, вилученого в ОСОБА_8 під час проведення обшуку, у ході якого зафіксовано спілкування про відправку підписаних оригіналів поштою договору «Метрополіс» ОСОБА_20 (підконтрольна ОСОБА_13 особа);
– протоколом огляду від 28 лютого 2024 року ноутбука, вилученого в ОСОБА_8 під час проведення обшуку, згідно з яким зафіксовано його спілкування з ОСОБА_12 , про те, що ОСОБА_13 готує платіж на суму 6-7 млн грн, після чого повідомляє що оплата 6 млн грн відбулась та отримує підтвердження їх отримання від співрозмовника; особливості сплати ОСОБА_13 відсотку від оплат за поставки, розмови про необхідність пред`явити ОСОБА_13 суму боргу, яка сформувалась за оплати поставок за попередні місяці; обговорення про те, що міг статись витік інформації про те, що ОСОБА_13 їм сплачує відсоток з оплат за кабельну продукцію безготівковим методом;
– протоколом огляду від 24 січня 2024 року та від 26 лютого 2024 року ноутбука, вилученого в ОСОБА_8 під час проведення обшуку, згідно з яким зафіксовано записи чорнової бухгалтерії групи ОСОБА_12 за листопад 2021 – січень 2022, якими обліковувались їх незаконні доходи. В записах зазначені постачальники АТ «Укрзалізниці», яким були сплачені грошові кошти за поставлену продукцію, зазначені суми та розмір відсотків від оплат, а також відмітки про отримання таких відсотків групою. Зокрема, також зафіксовано у зазначеній таблиці запис про отримання 710 000, що становить 10% від сплачених коштів за поставку товару ТОВ «ТД «Кабель центр» на суму 7 778 173,92 грн.        Крім того, в одній з таблиць наявні записи за період листопад 2021 – січень 2022 року про загальну суму боргу групи підприємств, серед яких наявні ТОВ «ТД Кабель центр» та ТОВ «Укркабель-Київ», та зазначений розмір відсотку для цих підприємств в розмірі 4%.
– протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій – аудіоконтролю особи – ОСОБА_8 від 08 травня 2023 року, згідно з яким обговорюється нерозрахунок ОСОБА_13 за попередні оплати на суму 6 млн грн;
– протоколом огляду від 09 січня 2024 року мобільного телефону, вилученого в ОСОБА_18 під час проведення обшуку, згідно з яким зафіксовано спілкування з іншими працівниками АТ «Укрзалізниця» про завищення цін в порівнянні з попередніми роками; надсилання таблиці з переліком різної кабельно-провідникової продукції, розподіленої для проведення торгів та порівняння цін виробників; надсилання лімітів оплат за кабельно-провідникову продукцію та повідомлення, що це на прохання ОСОБА_13 ; зафіксовано діалог ОСОБА_18 з ОСОБА_13 . В діалозі наявне спілкування починаючи з 2018 року, яке свідчить про дружні стосунки останніх, а також обмін між собою інформації про кабельно-провідникову продукцію, комерційні пропозиції, тощо;
– протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій – аудіоконтролю особи – ОСОБА_15 від 09 січня 2024 року, згідно з яким зафіксовано спілкування із ОСОБА_21 ; розмову від 10 квітня 2023 року, в якій ОСОБА_13 з ОСОБА_15 вирішує як розпоряджатись коштами, які надійшли від контрагентів; 10 квітня 2023 року ОСОБА_14 (співзасновник ТОВ «ВП «Укркабель») спілкується з ОСОБА_15 та обговорюють бухгалтерські документи по взаємовідносинах між ТОВ «Фанверс» та ТОВ «Еней»; 10 квітня 2023 року ОСОБА_13 в розмові з ОСОБА_15 отримує доповідь від останнього про ситуацію з тендерами та обрахунками можливого доходу; обговорення про ланцюг постачання від заводу, для того щоб показати вартість придбання продукції по завищеній ціні, забезпечення фіктивних документів про переробку сировини; обговорення ОСОБА_15 із ОСОБА_4 про перелік заводів, на які слід направляти комерційні пропозиції - «Південкабель», «Укркабель», «Приваткабель», «Одесакабель», тощо; 11 квітня 2023 року ОСОБА_22 (співзасновник ТОВ «ВП «Укркабель») спілкується з ОСОБА_15 та обговорюють, що ОСОБА_14 займається підготовкою фіктивних бухгалтерських документів для успішного проходження перевірки податковою; 12 квітня 2023 року ОСОБА_14 (співзасновник ТОВ «ВП «Укркабель») спілкується з ОСОБА_15 та обговорюють підготовку фіктивних бухгалтерських документів по операціям з переробки сировини з «22-го» діаметру на «17-й»; обговорення із ОСОБА_4 інформації про закупівлю та передачу останньому відомостей на публікацію; 19 квітня 2023 року ОСОБА_15 повідомляє ОСОБА_4 про підробку технічних умов заводу «Приваткабель»;
– протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій – аудіоконтролю особи – ОСОБА_13 від 20 червня 2023 року, згідно з яким зафіксовано розмову з ОСОБА_15 про підготовку документів ОСОБА_14 про переробку сировини для виготовлення кабелю, які необхідно надати для позитивних результатів перевірки податкової інспекції, обговорення фактів надання грошових коштів ОСОБА_4 ;
– протоколом про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій – аудіоконтролю особи – ОСОБА_15 від 29 лютого 2024 року, згідно з яким зафіксовано обговорення в період з 05 червня 2023 року по 08 червня 2023 року з приводу здійснення тиску на виробників кабельно-провідникової продукції, щоб змусити їх надати завищені відомості про вартість продукції.
– протоколом від 17 листопада 2023 року про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій – зняття інформації з електронних інформаційних систем – віддаленого сервера групи ОСОБА_13 , протоколу огляду інформації від 01 лютого 2024 року, якими встановлено розподіл прибутку між ОСОБА_13 та ОСОБА_14 в співвідношенні 2/3 та 1/3 відповідно; відомості про закладення в витрати розміру відсотку для передачі Групі ОСОБА_12 у розмірі 5-7% (в залежності від періоду); зафіксовано ведення обліку коштів, які призначались для Групи ОСОБА_12 , які позначені в записах як «ретро-бонус»; зафіксовано ведення чорнової бухгалтерії собівартості виробництва кабельно-провідникової продукції (зокрема кабелю КГ) та ведення обліку ринку виробників кабельно-провідникової продукції з метою здійснення на них тиску та співпраці для формування завищеної очікуваної вартості під час проведення закупівель та передачі ОСОБА_4 частини суми заволодіння;
– договором № ЦЗВ-02-01723-01 від 19 травня 2023 року, предметом якого є постачання кабелю та супутньої продукції в тому числі кабелю КГ, проводу ППСРВМ-1, проводу БПВЛ в асортименті на загальну суму 35 510 115,42 грн.;
– договором № ЦЗВ-02-00522-01 від 18 травня 2022 року, предметом якого є закупівля проводу контактного, тросу несучого, дроту біміталевого сталемідного, відповідного перерізу на загальну суму 37 044 421,09 грн;
– висновком товарознавчої експертизи від 05 грудня 2023 року, відповідно до якого встановлено ринкову вартість продукції, яка поставлялась за договором № ЦЗВ-02-01723-01 від 19 травня 2023 року;
– заявками на закупівлю МТР для забезпечення потреб Департаменту електрифікації та електропостачання в умовах воєнного стану № 601/412 від 17 травня 2022 року, № 601/516 від 22 червня 2022 року, № 601/646 від 15 липня 2022 року щодо закупівлі кабельно провідникової продукції за вказаним договором на загальну суму 121 221 094,8 грн (з ПДВ);
– рознарядками на адресу ТОВ «Торговий дім «Кабель центр» щодо надання дозволу на відвантаження кабельно-провідникової продукції від 23 травня 2022 року, від 28 червня 2022 року, від 22 липня 2022 року, у межах постачання кабельно-провідникової продукції за договором № ЦЗВ-02-00522-01 від 18 травня 2022 року;
– іншими матеріалами досудового розслідування.
Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191 КК України.
Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.
3.5. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України
 
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.
Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків:
– переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
– знищити, сховати або спотворити речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
– незаконно впливати на свідків, експерта, інших підозрюваних та інших учасників кримінального провадження.
3.6. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду
 
Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до особливо тяжких злочинів. Також слід врахувати, що зазначені кримінальні правопорушення приміткою до ст. 45 КК України віднесені до корупційних, що виключає застосування інститутів звільнення від відбування покарання з випробуванням (ч. 1 ст. 75 КК України) та призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом (ч. 1 ст. 69 КК України).
На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).
Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.
Крім того, слідчий суддя враховує доводи прокурора про поведінку підозрюваного під час проведення обшуку детективами НАБУ у приміщенні «ЦЗВ» АТ «Укрзалізниця», який дізнавшись про проведення слідчої дії, залишив приміщення з метою приховування належних йому речей, що також було зафіксовано в ході НСРД.
Наведені обставини у своїй сукупності переконують слідчого суддю в обґрунтованості доводів прокурора про існування зазначеного ризику.
3.7. Щодо ризику незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні
 
Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:
– по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;
– по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
На переконання слідчого судді, показання свідків мають важливе значення для цього кримінального провадження, проте в умовах зацікавленості підозрюваного у відверненні негативних наслідків, обумовлених притягненням його до кримінальної відповідальності, він може безпосередньо, а також використовуючи зв`язки з іншими особами, впливати на вказаних свідків у різних формах (умовляння, підкуп, заохочення тощо), з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі, тощо.
При цьому, слідчий суддя бере до уваги, що інкриміновані підозрюваному злочини передбачають вчинення незаконних дій у складі організованої групи, а тому у нього наявні можливості та способи впливу на інших підозрюваних. Крім того, ОСОБА_4 тривалий час обіймав посади в АТ «Укрзалізниця», а тому має дружні відносини зі службовими особами товариства, які можуть бути свідками у кримінальному провадженні.
Відтак, слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про те, що не будучи обмеженим у спілкуванні з підозрюваними та свідками, ОСОБА_4 матиме можливість з метою уникнення кримінальної відповідальності самостійно або за допомогою третіх осіб впливати на свідків, інших підозрюваних.
Викладене свідчить про існування ризику впливу на цих осіб з боку підозрюваного з метою підбурювання їх до дачі неправдивих показань.
3.8. Щодо ризику знищити документи та інші речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення
 
Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про існування цього ризику, враховуючи надані ним матеріали, які свідчать про вжиття підозрюваним таких заходів.
Як встановлено з протоколу про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, під час проведення обшуку в приміщенні філії «ЦЗВ» працівниками НАБУ, ОСОБА_4 знищив інформацію в своєму мобільному телефоні з метою унеможливити її виявлення працівниками правоохоронних органів, про що самостійно повідомив.
Також із зафіксованих у ході досудового розслідування розмов встановлені відомості про неодноразове видалення інформації з телефонів та спілкування із застосуванням заходів конспірації.
3.9. Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу
 
Прокурор повідомив, що завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу неможливо, оскільки в органу досудового розслідування наявна необхідність здійснення низки слідчих та процесуальних дій, зокрема:
– провести низку комп`ютерно-технічних експертиз та експертиз електронних комунікацій, а також долучити до матеріалів кримінального провадження висновок експерта за результатами проведення товарознавчої експертизи;
– завершити проведення та провести огляди вилучених мобільних терміналів зв`язку, комп`ютерів, іншої техніки підозрюваних та інших осіб;
– допитати свідків осіб стосовно діяльності організованої групи, очолюваної ОСОБА_13 ;
– отримати тимчасовий доступ до речей і документів, які містяться у операторів мобільного зв`язку щодо телефонних з`єднань осіб, які можуть бути причетними до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також провести аналітичне дослідження телефонних з`єднань, отриманих за результатами тимчасового доступу до речей і документів у операторів мобільного зв`язку;
– забезпечити розсекречення документів, на підставі яких проведено НСРД;
– після одержання доказів вирішити питання про проведення та провести інші слідчі та процесуальні дії.
Враховуючи характер кримінальних правопорушень, які розслідуються у межах цього кримінального провадження, кількість підозрюваних осіб у ньому, а також обумовлений цими обставинами обсяг слідчих та процесуальних дій, проведення яких необхідне для завершення досудового розслідування, слідчий суддя вважає обґрунтованими зазначені доводи прокурора, оскільки наведені факти дійсно перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.
3.10. Щодо наявності підстав для продовження дії запобіжного заходу
 
З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому його етапі застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Водночас, застосований до підозрюваного запобіжний захід має корелюватися із ризиками та їх інтенсивністю, а також особою підозрюваного, тобто має існувати пропорційність між заходом та мірою обмеження права та дієвості його застосування.
Слідчий суддя враховує доводи прокурора про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, встановлені ризики.
Слідчий суддя виходить з того, що ризики позапроцесуальної поведінки зі спливом часу зменшують свою інтенсивність, втім, станом на час розгляду клопотання вони не зменшилися до тієї міри, яка б виключала необхідність застосування запобіжного заходу чи свідчила б про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Враховуючи наведені сторонами доводи у сукупності, відомості про особу підозрюваного слідчий суддя вважає, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби здатний запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому наявні підстави для продовження строку його дії.
3.11. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків
 
З метою мінімізації ризиків, установлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для продовження строку дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:
– не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
– прибувати на першу вимогу до детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169;
– повідомляти детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
– утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у вказаному кримінальному провадженні – ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ;
– здати на зберігання детективам Національного антикорупційного бюро України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти. Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах строку дії запобіжного заходу.
Слідчий суддя враховує доводи прокурора, що з часу застосування запобіжного заходу коло підозрюваних у кримінальному провадженні значно розширилося, а тому покладений ухвалою слідчого судді від 22 березня 2024 року на підозрюваного обов`язок утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними має бути уточнений та корелювати актуальним обставинам.
За таких обставин клопотання прокурора слід задовольнити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И Л А :
 
1. Клопотання – задовольнити.
2. Продовжити строк тримання під домашнім арештом ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на два місяці, але у межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період доби з 22 год 00 хв до 06 год 00 хв.
3. Продовжити на два місяці строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 , а саме:
– не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
– прибувати на першу вимогу до детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 липня 2022 року за № 52022000000000169;
– повідомляти детективів Національного антикорупційного бюро України, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
– утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у вказаному кримінальному провадженні – ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ;
– здати на зберігання детективам Національного антикорупційного бюро України свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
4. Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК України.
5. Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її проголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1