УХВАЛА
 
06 червня 2024 року
м. Київ
 
справа № 138/2674/23 
провадження № 61-8100ск24 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю.,               Тітова М. Ю., 
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1  на постанову Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Могилів-Подільські електричні мережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,
 
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2023 року Акціонерне товариство «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Могилів-Подільські електричні мережі» (далі - АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Могилів-Подільські електричні мережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому просило стягнути з відповідача на його користь 8 625,88 грн завданих збитків, а також судові витрати.
Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області рішеннямвід              30 січня 2024 року у задоволенні позову відмовив.
Не погодившись із вказаним судовим рішенням, АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Могилів-Подільські електричні мережі»звернулося до суду з апеляційною скаргою.
Вінницький апеляційний суд постановою від 25 квітня 2024 року задовольнив апеляційну скаргу АТ «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Могилів-Подільські електричні мережі, скасував рішення Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 30 січня 2024 року та ухвалив нове судове рішення, яким позов АТ «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Могилів-Подільські електричні мережі» задовольнив.
Стягнув з ОСОБА_1 на користь АТ «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Могилів-Подільські електричні мережі» 8 625,88 грн завданих збитків та вирішив питання про розподіл судових витрат.
28 травня 2024 року  ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2024 року.
Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.
За приписами пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Рішенням Конституційного Суду України від 22 листопада 2023 року у справі № 3-88/2021(209/21, 47/22, 77/23, 188/23), зокрема визнано таким, що відповідає Конституції України (є конституційним), пункт 2 частини третьої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом на                      01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3 028, 00 грн.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.
Ціна позову в цій справі становить 8 625,88 грн, що станом на 01 січня                      2024 року не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн х 250 = 757 000,00 грн). 
Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів вважає, що наведені заявником обставини, передбачені підпунктом «в» пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, не дають підстав для висновку про те, що справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу. Достатніх аргументів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства, заявником не наведено.
Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено інших випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.
Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.
 
Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення;
Верховним Судом взято до уваги, що під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до вимог статей 389, 394 ЦПК України.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Оскільки оскаржуване судове рішення ухвалено у справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і воно не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.
У зв`язку з відмовою у відкритті касаційного провадження не потребують окремого розгляду питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, вимог статей 390 та 392 ЦПК України.
Керуючись пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
У відкритті касаційного провадження у справі за позовомАкціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Могилів-Подільські електричні мережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії за касаційною скаргою ОСОБА_1  на постанову Вінницького апеляційного суду від 25 квітня 2024 року відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                         Є. В. Коротенко
А. Ю. Зайцев
М. Ю. Тітов