ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 524/1691/18  Номер провадження 22-ц/814/1686/24	Головуючий у 1-й інстанції Кривич Ж.О.  Доповідач ап. інст. Лобов О. А.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2024 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючий суддя Лобов О.А.,
судді: Дорош А.І., Триголов В.М.
за участю секретаря судового засідання Коротун І.В.
розглянув у режимі відеоконференції у м.Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1  на ухвалу Автозаводського районного суду м.Кременчука від 29 липня 2022 року (час ухвалення судового рішення та  дата виготовлення поновного тексту ухвали не зазначені) у справі за поданням державного виконавця Шевченківського ВДВС у місті Полтаві Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Магди Ірини Геннадіївни про звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому порядку.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд

У С Т А Н О В И В:

У квітні 2022 року державний виконавець Шевченківського ВДВС у місті Полтаві Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Магда І.Г. звернулася до суду із поданням про звернення стягнення на нерухоме майно, що не зареєстровано у встановленому законом порядку та належить боржнику - Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит», просила ухвалити рішення, яким звернути стягнення на нерухоме майно Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит», право власності на яке не зареєстроване в установленому законом порядку, а саме: 
-на земельну ділянку, загальною площею 0,19 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 5322481701:01:010:0136;
-на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 52,5 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , для організації примусового виконання виконавчого листа № 524/1691/18, виданого 09.04.2021 року Автозаводським районним судом міста Кременчука про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит» на користь ОСОБА_2 заборгованості по заробітній платі 206 924 грн 76 коп. та 8 794 грн 76 коп. компенсації за затримку її виплати.
В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що на виконанні у виконавця перебуває виконавче провадження № 66186118 з примусового виконання виконавчого листа № 524/1691/18, виданого 09.04.2021 року Автозаводським районним судом міста Кременчука про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит» на користь ОСОБА_2 заборгованості по заробітній платі у сумі 206 924 грн 76 коп. та 8 794 грн 76 коп. компенсації за затримку її виплати. Боржник звернувся до виконавця із заявою, в якій запропонував у відповідності до ст.48 ЗУ «Про виконавче провадження» звернути стягнення на земельну ділянку загальною площею 0,19 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 52,5 кв.м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .
Виконавцем встановлено, що право власності на вказане нерухоме майно за боржником не зареєстровано відповідно до вимог чинного законодавства. 

Ухвалою Автозаводський районний суд м. Кременчука 29 липня 2022 року подання державного виконавця задоволено.
Звернуто стягнення на нерухоме майно боржника Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит», право власності на яке не зареєстроване в установленому законом порядку, а саме: 
-на земельну ділянку, загальною площею 0,19 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 5322481701:01:010:0136,
-на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 52,5 кв.м, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , для організації примусового виконання виконавчого листа № 524/1691/18, виданого 09.04.2021 року Автозаводським районним судом міста Кременчука про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит» на користь ОСОБА_2 заборгованості по заробітній платі 206 924 грн 76 коп. та 8 794 грн 76 коп. компенсації за затримку її виплати.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , особа яка не брала у часті у розгляді справи, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить скасувати ухвалу суду, справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
В обґрунтування вимог апеляційної скарги стверджується, що суд вирішив питання про позбавлення його права власності на нерухоме майно, зареєстрованим власником якого він був на час постановлення оскаржуваної ухвали.
Звертає увагу, що 05 жовтня 2017 року нотаріус відмовив ТОВ «ФК «Єврокредит» у видачі свідоцтва про право власності на спірне нерухоме майно, законність і обґрунтованість постанови нотаріуса підтверджена рішенням Кременчуцького районного суду Полтавської області від 05 червня 2018 року у справі №536/1890/17.
30 жовтня 2023 року ОСОБА_1 з інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно стало відомо, що 20 жовтня 2023 року приватний нотаріус Дробітько В.В. зареєструвала право власності на спірне нерухоме майно за ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, що не відбулися, проте ТОВ «ФК «Єврокредит» не був власником спірного майна, отже воно (нерухоме майно) вибуло з власності ОСОБА_1 поза його волею.
У зв`язку із наведеним ОСОБА_1 подав позов до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння та з відзиву на позов дізнався про існування ухвали Автозаводського районного суду м.Кременчука, яка ним оскаржується.
ОСОБА_1 вважає, що оскільки спірне нерухоме майна до сих пір перебуває в іпотеці, на нього розповсюджується норми ЗУ «Про іпотеку» з урахуванням змін, внесених Законом № 2120-ІХ від 15 березня 2022 року, за змістом яких на час воєнного стану зупиняються усі дії, пов`язані з реалізацію іпотечного майна. 

У відзиві ОСОБА_2 , посилаючись на необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просить залишити без змін ухвалу суду першої інстанції.
Звертається увага, що доводи апеляційної скарги полягають у незгоді ОСОБА_1 із обставинами і судовими рішеннями, внаслідок яких він у зв`язку з невиконанням зобов`язань за укладеними угодами, втратив право власності на нерухоме майно. 
Посилання ОСОБА_1 на Закон № 2120-ІХ від 15 березня 2022 року є необґрунтованим, так як звернення стягнення на нерухоме майно відбулося у межах виконавчого провадження № 51581154 на підставі постанови державного виконавця від 06 вересня 2017 року про передачу майна стягувану у рахунок погашення заборгованості, яка є чинною, у зв`язку з чим задоволення апеляційної скарги не відновить прав ОСОБА_1 на спірне майно.
З наведених підстав посилання ОСОБА_1 на постанову нотаріуса про відмову у видачі ТОВ «ФК «Єврокредит» свідоцтва про право власності на спірне нерухоме майно є формальним, оскільки таке рішення нотаріуса не позбавляє ТОВ «ФК «Єврокредит» права власності на нерухоме майно. 

Перевіривши матеріали справи у межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з таких підстав. 
Відповідно до п.2 ч.1 ст.374, ч.4 ст.376 ЦПК України апеляційний суд за результатами розгляду має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з порушенням норм процесуального права або неправильного застосування норм матеріального права.
З матеріалів справи вбачається, що на виконанні у державного виконавця Шевченківського ВДВС у місті Полтаві Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Магди І.Г. перебувало виконавче провадження № 66186118 з примусового виконання виконавчого листа №524/1691/18, виданого 09.04.2021 року Автозаводським районним судом міста Кременчука, про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит» на користь ОСОБА_2 заборгованості по заробітній платі у сумі 206 924 грн 76 коп. і 8 794 грн 76 коп. компенсації за затримку її виплати. 
Боржник звернувся до виконавця із заявою, в якій запропонував у відповідності до ст. 48 ЗУ «Про виконавче провадження» звернути стягнення на земельну ділянку, загальною площею 0,19 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд і на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 52,5 кв.м, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 5322481701:01:010:0136. 
Рішенням Кременчуцького районного суду Полтавської області від 05 червня 2018 року у справі №536/1890/17 за позовом «Фінансова компанія «Єврокредит» до приватного нотаріуса Волошиної Н.А. про скасування постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії, копія якого долучена до апеляційної скарги, встановлені такі обставини.
На виконанні Кременчуцького районного ВДВС ГТУЮ у Полтавській області перебувало виконавче провадження № за ЄДРВП 51581154, відкрите на підставі виконавчого листа № 2-37 від 05.06.2012, виданого Кременчуцьким районним судом Полтавської області на підставі рішення про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості на користь ПАТ «АКБ Банк» за Договором про кредитну лінію «119/К5 від 24.03.2008 року.
Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області замінено стягувача у вищезазначеному виконавчому провадженні з ПАТ «АКБ Банк» на ТОВ «ФК «Єврокредит».
При примусовому виконанні вищезазначеного рішення державним виконавцем, з метою подальшої реалізації, здійснено опис та проведено незалежну оцінку належного боржнику майна, а саме: 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 52,5 м.кв., розташований за адресою АДРЕСА_1 , та земельна ділянка загальною площею 0,19 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 .
03.07.2017 року ПФ ДП «СЕТАМ» проведено треті електронні торги вищезазначеного майна боржника. Реалізація майна, належного боржникові, на третіх електронних торгах (реєстраційний номер лота: 218155) не відбулась.
Керуючись ст.61 ЗУ «Про виконавче провадження» ТОВ «ФК «Єврокредит» звернулось з заявою до Кременчуцького районного ВДВС ГТУЮ у Полтавській області, якою прохало залишити за ТОВ «ФК «Єврокредит» нереалізоване майно боржника за ціною третіх торгів, а саме: земельну ділянку площею 0,19 га для будівництва та обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд, КН 5322481701:01:010:0136, 1/2 частини житлового будинку загальною площею 52,5 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Кременчуцьким районним ВДВС ГТУЮ у Полтавській області видано акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 06.09.2017 року, затверджений в.о. начальника Кременчуцького районного ВДВС ГТУЮ у Полтавській області Комаревцевим С.І. та постанову про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 06.09.2017 року.
05.10.2017 року ТОВ «ФК «Єврокредит» звернулось з відповідною заявою до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Волошиної Н.А. для отримання свідоцтва на нерухоме майно.
Нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії, про що виніс відповідну постанову, виходячи з наступного:
1. В постанові і в акті вказано, що проводилися електронні торги щодо арештованого майна - предмету іпотеки: 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 та земельної ділянки, площею 0,19 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий номер 5322481701:01:010:0136. Але предметом договору іпотеки була тільки земельна ділянка;
2. Згідно з договором про відступлення прав вимоги, передавалися права тільки на земельну ділянку, але об`єктом торгів якимось чином стає 1/2 частина будинку з земельною ділянкою;
3. В постанові і в акті про передачу майна стягувачу вказано, що майно реалізовувалося з урахуванням ч.2 ст.50 Закону України «Про виконавче провадження», хоча в даному випадку дана норма не може застосовуватись;
4. Відсутність реєстрації земельної ділянки в Державному земельному кадастрі є перешкодою для передачі вказаного майна на реалізацію.

Задовольняючи подання державного виконавця, суд першої інстанції виходив з того, що у Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Єврокредит», боржника, наявне нерухоме майно, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку, а саме боржник у межах виконавчого провадження №51581154 набув у власність нерухоме майно, яке належало на праві власності боржнику ОСОБА_1 .

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з такого.
За змістом частини десятої статті 440 ЦПК України питання про звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку, під час виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) вирішуються судом за поданням державного виконавця, приватного виконавця.
Відповідно до частини третьої та четвертої статті 50 ЗУ «Про виконавче провадження» у разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна, виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності, а також перевірку, чи перебуває це майно під арештом. Після документального підтвердження належності боржнику на праві власності об`єкта нерухомого майна виконавець накладає на нього арешт та вносить відомості про такий арешт до відповідного реєстру у встановленому законодавством порядку. Про накладення арешту на об`єкт нерухомого майна, заставлене третім особам, виконавець невідкладно повідомляє таким особам.
У разі якщо право власності на нерухоме майно боржника не зареєстроване в установленому законом порядку, виконавець звертається до суду із заявою про вирішення питання про звернення стягнення на таке майно.
Отже, суд вирішує питання звернення стягнення на нерухоме майно боржника за умови відсутності державної реєстрації права власності за боржником в установленому законом порядку.
У постановах ВС від 26 травня 2021 року (справа № 947/22930/19), від 07 липня 2023 року (справа № 2-2727/11) викладені такі висновки щодо застосування норми права у спірних правовідносинах. 
«Питання про звернення стягнення на майно боржника, що не зареєстроване в установленому законом порядку, вирішується судом в порядку, передбаченому частиною четвертою статті 50 Закону України «Про виконавче провадження» та частиною десятою статті 440 ЦПК України, та стосується тих випадків, коли боржник фактично володіє та користується таким нерухомим майном, але право власності на таке майно за ним не зареєстровано в установленому законом порядку.»
У межах розгляду цієї справи встановлено і визнається учасниками те, що у межах виконавчого провадження №51581154, відкритого на підставі виконавчого листа № 2-37 від 05.06.2012, виданого Кременчуцьким районним судом Полтавської області, 06.09.2017 року державним виконавцем видано акт про передачу майна стягувачу - ТОВ «ФК «Єврокредит», у рахунок погашення боргу і постанову про передачу майна стягувачу - ТОВ «ФК «Єврокредит», у рахунок погашення боргу. 
Постановою приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Волошиної Н.А. від 05.10.2017 року відмовлено ТОВ «ФК «Єврокредит» у видачі свідоцтва на нерухоме майно.
Державний виконавець у межах виконавчого провадження № 66186118 з примусового виконання виконавчого листа № 524/1691/18, виданого 09.04.2021 року Автозаводським районним судом міста Кременчука, звертаючись до суду із заявою про звернення стягнення на нерухоме майно боржника - ТОВ «ФК «Єврокредит», вважав, що останній має у власності нерухоме майно, отримане у межах виконавчого провадження №51581154 на підставі ст.61 ЗУ «Про виконавче провадження», яке за ним не зареєстроване у встановленому порядку. 
Відповідно до ч.6, ч.7, ч.8, ч.9 ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження» у редакції за станом на вересень 2017 року у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду.
У разі якщо стягувач протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця письмово не заявив про своє бажання залишити за собою нереалізоване майно, арешт з майна знімається і воно повертається боржникові. За відсутності у боржника іншого майна, на яке може бути звернено стягнення, виконавчий документ повертається стягувачу без виконання.
У разі якщо стягувач виявив бажання залишити за собою нереалізоване майно, він зобов`язаний протягом 10 робочих днів з дня надходження від виконавця відповідного повідомлення внести на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби або рахунок приватного виконавця різницю між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на його користь, якщо вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. За рахунок перерахованих стягувачем коштів оплачуються витрати виконавчого провадження, задовольняються вимоги інших стягувачів та стягуються виконавчий збір і штрафи, а залишок коштів повертається боржникові.
Майно передається стягувачу за ціною третіх електронних торгів або за фіксованою ціною. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно.
У постанові ВП ВС від 22 червня 2022 року (справа №200/606/18) викладені такі правові висновки щодо моменту виникнення права власності на нерухоме майно за результатами його реалізації на прилюдних торгах, у тому числі коли торги не відбулися і стягувач виявив бажання залишити майно собі. 
«45.Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів.
46.З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.
47. Водночас з аналізу статей 655, 658 ЦК України, пунктів 4, 5 розділу X Порядку вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.
48. Організатор електронних торгів пропонує майно для продажу шляхом розміщення інформаційного повідомлення про електронні торги, в якому визначається це майно (пункти 5-10 розділу ІІІ Порядку). Тим самим організатор визначає одну з умов майбутнього договору купівлі-продажу - майно, яке продається організатором. Отже, до початку торгів як продавцю, так і потенційним покупцям (учасникам торгів) відомі всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця.
49. Учасники електронних торгів висувають свої цінові пропозиції (оферти) щодо укладення договору купівлі-продажу за запропонованими ними цінами шляхом їх подання через вебсайт електронних торгів. Прийняття пропозиції (акцепт) учасника, який запропонував найвищу ціну, здійснюється автоматично засобами системи реалізації майна (пункт 2 розділу V, пункт 1 розділу VIII Порядку).
50. За наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (частина друга статті 638 ЦК України). Протокол електронних торгів підписується організатором (пункт 2 розділу VIII Порядку) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене.
51. Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку. Покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до пункту 1 розділу X Порядку. Дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота, зазначається також у протоколі (абзац дев`ятий пункту 1 розділу VIII Порядку). Правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах.
52. Після виконання покупцем (переможцем електронних торгів) свого обов`язку за договором купівлі-продажу, тобто після повного розрахунку за придбане майно, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований; приватний виконавець самостійно затверджує акт про проведені електронні торги шляхом його підписання та скріплення печаткою приватного виконавця (пункт 4 розділу X Порядку). У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (пункт 8 розділу X Порядку).
53. Такі висновки сформульовані у пунктах 42 - 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17 (провадження № 12-127гс19).
54. Отже, процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19).
55. Відповідно до частини другої статті 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до частини першої статті 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. За змістом зазначених положень моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі- продажу як окремого документа Порядок не передбачає. 
56. Тому всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця, повинні міститися в інформаційному повідомленні про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Зокрема, у такому повідомленні повинна міститися вичерпна інформація про майно, яке продається.
…
62. Відповідно до частини першої статті 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Передання майна полягає у переході його з володіння однієї особи (яка втрачає володіння) до іншої (яка його набуває).
63. Набуття особою володіння нерухомим майном полягає у внесенні запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за цією особою, а функцією державної реєстрації права власності є оголошення належності нерухомого майна певній особі (особам). Близькі за змістом висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256 цс 18, пункти 95, 96), від 30 червня 2020 року у справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-158гс19, пункт 10.29).
64. Відповідно до частини третьої статті 334 ЦК України право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Оскільки, як зазначено вище, оформлення та підписання договору купівлі-продажу майна, проданого на прилюдних торгах, як окремого документа законодавством не передбачено, то виникнення права власності не пов`язується з його нотаріальним посвідченням.
65. Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації. 
66. Отже, одночасно з набуттям особою у володіння нерухомого майна шляхом державної реєстрації за нею права власності така особа за наявності правових підстав набуває право власності на таке майно.
67. Тому підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом електронних торгів) та дії сторін, спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акта про проведені електронні торги, видача або надсилання його покупцю, звернення покупця до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем).
68. Відповідно до частин шостої, восьмої, дев`ятої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду. У разі якщо стягувач виявив бажання залишити за собою нереалізоване майно, він зобов`язаний протягом 10 робочих днів з дня надходження від виконавця відповідного повідомлення внести на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби або рахунок приватного виконавця різницю між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на його користь, якщо вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. За рахунок перерахованих стягувачем коштів оплачуються витрати виконавчого провадження, задовольняються вимоги інших стягувачів та стягуються виконавчий збір і штрафи, а залишок коштів повертається боржникові. Майно передається стягувачу за ціною третіх електронних торгів або за фіксованою ціною. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно.
69. Отже, і в разі залишення стягувачем за собою нереалізованого майна оформлення та підписання договору купівлі-продажу майна як окремого документа законодавством не передбачено. Натомість такий договір укладається шляхом звернення виконавця до стягувача з пропозицією вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна з одночасним припиненням права вимоги стягувача до боржника в межах вартості нереалізованого майна (оферта) та виявлення стягувачем волі залишити за собою це майно (акцепт). Виконання договору з боку покупця (стягувача) полягає у внесенні на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби або рахунок приватного виконавця різниці між вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на користь стягувача, якщо вартість нереалізованого майна перевищує суму боргу, яка підлягає стягненню за виконавчим документом. На підтвердження виконання договору з боку покупця виконавець виносить постанову про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу. Подальші дії покупця (стягувача) та виконавця спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця. З цією метою виконавець складає акт та  видає або надсилає його покупцю, покупець отримує свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо вони не відбулися (стаття 72 Закону України «Про нотаріат»),  звертається  до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем.
70. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності проводиться, зокрема, на підставі виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів.
71. Отже, свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) та свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, не є правовстановлюючим документом, а лише підтверджує вчинення сторонами дій, спрямованих на передання нерухомого майна у володіння покупцю. Видача свідоцтва не тягне переходу права власності на нерухоме майно від боржника до покупця. Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Абзац другий пункту 8 розділу X Порядку, відповідно до якого у випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги, не відповідає зазначеній нормі закону, а тому не підлягає застосуванню згідно з частиною сьомою статті 10 ЦПК України. Тому свідоцтво є лише підставою для державної реєстрації права власності за покупцем, але не є правовстановлюючим документом, і вичерпує свою дію із здійсненням такої реєстрації.»
Враховуючи наведені висновки, слід виходити з того, що оскільки ТОВ «ФК «Єврокредит» не отримав свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів і не зареєстрував своє право власності, то спірне нерухоме майно не перейшло у його володіння і у нього (ТОВ «ФК «Єврокредит») не виникло право власності на спірне нерухоме майно, у зв`язку з чим відсутні підстави вважати, що спірне нерухоме майно перебувало у його власності, проте не було зареєстроване у встановленому порядку, як того вимагає ч.10 ст.440 ЦПК України. 
З огляду на встановлене ухвалу суду першої інстанції слід скасувати і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні подання державного виконавця. 
Відповідно до ст.141 ЦПК України з Шевченківського ВДВС у місті Полтаві Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) слід стягнути на користь ОСОБА_1 605,60 грн витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги (т.2 а.с.173). 
Керуючись ст.367, п.2 ч.1 ст.374, ч.4 ст.376, ст.382, ст.384 ЦПК України, апеляційний суд  

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Автозаводського районного суду м.Кременчука від 29 липня 2022 року скасувати, ухвалити нове судове рішення по суті заявлених вимог.
Державному виконавцю Шевченківського ВДВС у місті Полтаві Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Магді Ірині Геннадіївні відмовити у задоволенні подання про звернення стягнення на нерухоме майно боржника, право власності на яке не зареєстровано в установленому порядку.
Стягнути із Шевченківського ВДВС у місті Полтаві Північно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) (код ЄДРПОУ 43963066; пров. Стешенка,6, м.Полтава, 36023) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ) 605,60 грн витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у частині вимоги про видачу дубліката виконавчого документа протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст постанови виготовлено 10 квітня 2024 року.

Головуючий суддя                                                     О.А. Лобов 

         Судді:                                                                            А.І.Дорош

                                                                                                 В.М.Триголов