Ухвала       
 
12 червня 2024 року
м. Київ
 
справа № 757/13719/23
провадження № 61-8485ск24 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня  2023 року, додаткове рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 листопада              2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року у справі за позовом Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» до Комітету Верховної ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів, Голови комітету Верховної Ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів ОСОБА_1 про захист ділової репутації юридичної особи та спростування недостовірної інформації,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У квітні 2023 року Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» (далі - ППС «Правозахисники країни») звернулася до суду з позовом, у якому просила зобов`язати відповідачів на найближчому засіданні Верховної Ради України спростувати інформацію, яка була озвучена на засіданні Верховної Ради України  ІНФОРМАЦІЯ_1, такого змісту: «Проти мене ведеться системна проплачена кампанія. У мене є вороги. Це люди, які прагнуть за будь-яку ціну зберегти джерела свого збагачення за рахунок іншого українця. Вони хочуть, щоб система залишалась такою, як всі тридцять років незалежності, щоб ця система і надалі дозволяла забезпечувати їх, їхніх дітей, онуків, розкішне життя за народний кошт. Брудна кампанія свідчить лише про одне - наша команда і я особисто «наступили на хвіст» інтересам впливових людей. Ми повинні розуміти, що в результаті цих реформ ми обриваємо фінансові потоки та переправляємо їх до державного бюджету. Хто ці вороги - Федерація профспілок України та старі еліти, які в свій час формували ці потоки».
 
Печерський районний суд м. Києва рішенням від 02 серпня 2023 року в задоволенні позову відмовив.
Печерський районний суд м. Києва додатковим рішенням від 09 листопада            2023 року стягнув з ППС «Правозахисники країни» на користь ОСОБА_1. судові витрати в розмірі 7 675,00 грн.
 
Київський апеляційний суд постановою від 24 квітня 2024 року апеляційну скаргу ППС «Правозахисники країни» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 02 серпня 2023 року залишив без задоволення, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня 2023 року - без змін. Апеляційну скаргу ППС «Правозахисники країни» на додаткове рішення Печерського районного суду міста Києва від 09 листопада 2023 року залишив без задоволення, а додаткове рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року -залишив без змін. 
 
06 червня 2024 року ППС «Правозахисники країни» подала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня  2023 року, додаткове рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
Разом із цим, ППС «Правозахисники країни» звернулася з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивовано тим, що постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року отримано заявником                       26 квітня 2024 року. Вперше з касаційною скаргою на оскаржувані судові рішення заявник звернувся до Верховного Суду 01 травня 2024 року, проте ухвалою Верховного Суду від 30 травня 2024 року касаційну скаргу повернуто заявнику.
 
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Встановлено, що повний текст постанови Київського апеляційного суду                     від 24 квітня 2024 року складено 25 квітня 2024 року.
 
Вперше ППС «Правозахисники країни» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на оскаржувані судові рішення 01 травня 2024 року, тобто в межах тридцятиденного строку на касаційне оскарження.
 
Ухвалою Верховного Суду від 08 травня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків десяти днів з дня вручення цієї ухвали, і роз`яснено заявнику про наслідки невиконання вимог ухвали суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 30 травня 2024 року касаційну скаргу визнано неподаною та повернуто заявнику. 
 
06 червня 2024 року ППС «Правозахисники країни» повторно звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Печерського районного суду                м. Києва від 02 серпня  2023 року, додаткове рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду                від 24 квітня 2024 року.
 
Аналіз клопотання свідчить, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин. Тому суд, на підставі статті 390 ЦПК України, поновлює його.
 
Разом із цим, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду з огляду на таке.
 
Пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
 
У касаційній скарзі ППС «Правозахисники країни» зазначає про відсутність у неї електронного кабінету.
 
Розділом ІІ Положення про ЄСІТС визначені основні функції ЄСІТС, відповідно до підпункту 6.5 пункту 6 якого відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», процесуального законодавства України ЄСІТС забезпечує обмін документами та інформацією (надсилання та отримання документів та інформації, спільна робота з документами) в електронній формі між судами, іншими органами та установами в системі правосуддя, учасниками судового процесу, а також проведення відеоконференції в режимі реального часу.
 
Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема, підсистеми «Електронний кабінет» визначено розділом ІІІ Положення про ЄСІТС, відповідно до пункту 17 якого особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
 
Підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства) (підпункт 37 пункту 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС).
 
18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-ІХ від 29 червня 2023 року, яким внесено зміни до ЦПК України.
 
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України).
 
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (частина шоста статті 14 ЦПК України).
 
Також касаційний суд вважає за необхідне зауважити, що в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, зміни вводяться в дію через сім місяців з дня опублікування цього Закону, тобто з 20 лютого 2024 року.
 
Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частини сьомої статті 14 ЦПК України).
 
Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (абзац 2 частини першої статті 185 ЦПК України).
 
Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу (абзац 2 частини другої статті 185 ЦПК України).
 
Таким чином, на виконання абзацу 2 частини другої статті 185 ЦПК України, суд зазначає про обов`язок ППС «Правозахисники країни» зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 ЦПК України.
 
Крім того, в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
 
Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Позовну заяву подано у 2023 році, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи немайнового характеру становила 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (прожитковий мінімум для працездатних осіб - 2 684,00 грн, підпункту 5 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції, чинній станом на час подання позову у цій справі), тому судовий збір за подання касаційної скарги в даному випадку становить 2 147,20 грн (1073,60 грн х 200 %).
 
Ураховуючи наведене, ППС «Правозахисники країни» необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 2 147,20 грн.
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 2 147,20 грн має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
 
Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.
 
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, 
 
УХВАЛИВ:
 
Клопотання Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити. 
 
Поновити Первинній професійній спілці «Правозахисники країни» строк на касаційне оскарження рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня  2023 року, додаткового рішення Печерського районного суду м. Києва                          від 09 листопада 2023 року та постанови Київського апеляційного суду                             від 24 квітня 2024 року.
 
Касаційну скаргу Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» на рішення Печерського районного суду м. Києва від 02 серпня  2023 року, додаткове рішення Печерського районного суду м. Києва від 09 листопада 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 квітня 2024 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                          А. Ю. Зайцев