УХВАЛА
13 травня 2024 року 
м. Київ
справа № 160/7494/22
адміністративне провадження № К/990/15948/24 
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Радишевської  О.Р. (далі - Суд),    перевіривши касаційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року та постанову Третього апеляційного  адміністративного суду від 23 січня 2024 року у справі №160/7494/22 за позовом Департаменту капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,
УСТАНОВИВ:
Департамент капітального будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від          13 травня 2022 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-01-06-002262-c «Реконструкція комунального позашкільного навчального закладу «Першотравенська дитячо-юнацька спортивна школа «ШАХТАР» за адресою: вул. Молодіжна, 40, м. Першотравенськ Дніпропетровської області (ДК 021:2015:45454000-4 - Реконструкція)» ( ID моніторингу: UA-М-2022-04-20-000001).
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 23 січня 2024 року, позов задоволено. 
Ухвалами Верховного Суду від 15 березня 2024 року та від 12 квітня 2024 року касаційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року та постанову Третього апеляційного  адміністративного суду від 23 січня 2024 року у справі №160/7494/22 повернуто особі, яка її подала.
24 квітня 2024 року до Суду надійшла повторна касаційна скарга Державної аудиторської служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від                     25 жовтня 2023 року та постанову Третього апеляційного  адміністративного суду від 23 січня 2024 року у справі №160/7494/22.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень є вичерпним і касаційна скарга повинна бути обґрунтована виключно такими доводами.
Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 330 КАС України, відповідно до пункту 4 частини другої якої у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
У касаційній скарзі  скаржник посилається на наявність підстави для відкриття касаційного  провадження, визначеною пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, та зазначає про відсутність висновку Верховного Суду  щодо питання застосування у подібних правовідносинах положень абзацу 3 пункту 1 частини першої статті 31 (щодо відхилення тендерної пропозиції) Закону України «Про публічні закупівлі».
Суд зазначає, що оскарження судових рішень з підстави, передбаченої пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, вимагає не лише констатації факту відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, а і підстав необхідності такого висновку у подібних правовідносинах (усунення колізій норм права, визначення пріоритету однієї норми над іншою, тлумачення норми, тощо), а також значення, у чому, на думку заявника, полягає неправильне застосування норми права, щодо якої необхідний висновок Верховного Суду.
Скаржник також повинен обґрунтувати у чому полягає помилка судів при застосуванні відповідної норми права та як, на думку скаржника, ця норма повинна застосовуватися.
Проте в порушення зазначених вимог, скаржник не обґрунтував у чому саме полягала помилка судів першої та апеляційної інстанцій при застосуванні конкретної норми права, як, на думку скаржника, ця норма повинна застосовуватися, а також не обґрунтував підстав необхідності такого висновку у подібних правовідносинах (усунення колізій норм права, визначення пріоритету однієї норми над іншою, тлумачення норми, т.і.).
Судом установлено, що зміст касаційної скарги зводиться до незгоди скаржника з рішенням судів першої та апеляційної інстанцій з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, викладу фактичних обставин справи з посиланням на нормативно-правові акти, однак без належного обґрунтування підпунктів частини четвертої статті 328 КАС України, що суперечить вимогам статті 330 КАС України та унеможливлює вирішення Судом питання про відкриття касаційного провадження.
Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
Ураховуючи те, що скаржником не викладено передбачених цим Кодексом підстав для оскарження судових рішень у касаційному порядку, касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала.
За таких обставин клопотання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не підлягає вирішенню.
Керуючись статтями 248, 328, 332, 334, 341, 353 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Державної аудиторської служби України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року та постанову Третього апеляційного  адміністративного суду від 23 січня 2024 року у справі №160/7494/22 повернути особі, яка її подала.
Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є статочною та не може бути оскаржена.

Суддя:                                                                                                                                     О.Р. Радишевська