ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2024 р.	Справа № 480/2702/22	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Русанової В.Б. ,
за участю секретаря судового засідання - Щурової К.А.,
представника позивача Васюти Д.К.,
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.10.2023, головуючий суддя І інстанції: А.І. Сидорук, м. Суми, повний текст складено 15.12.23  по справі № 480/2702/22
          за позовом            ОСОБА_1  
          до           Головного управління Держгеокадастру у Сумській області                   
          про визнання протиправним та скасування витягу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі по тексту – ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області (далі по тексту – ГУ Держгеокадастру в Сумській області, відповідач), в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, оформлений на підставі розробленої у 2017 році та затвердженої 21.03.2018 19 сесією 7-го скликання Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області;
- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру в Сумській області оформити витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 у відповідності до категорії та цільового призначення земельної ділянки;
- стягнути судові витрати.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідачем, всупереч наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 22.08.2013 № 508 «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів) (далі по тексту – Порядок № 508) сформовано спірний витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку належної позивачу земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, розробленої у 2017 році та затвердженої 21.03.2018 19 сесією 7-го скликання Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області для цілей визначення нормативної грошової оцінки (далі по тексту – НГО) земель населених пунктів, що в свою чергу, не відповідає категорії земельної ділянки, для якої проводилась оцінка, оскільки вказана земельна ділянка віднесена до земель водного фонду.
На підтвердження вищенаведеного послався на умови Договору, укладеного 21.06.2012 між Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області та орендарем, ОСОБА_1 , про передачу в оренду земельної ділянки з розташованим на ній водним об`єктом кадастровий номер 5921284000:07:0001, відповідно до якого орендна плата складається з плати за оренду земель водного фонду та плату за оренду водних ресурсів. При цьому, до орендної плати за земельні ділянки водного фонду входить плата за оренду земель прибережної смуги, НГО якої з урахуванням коефіцієнту індексації 1,0 якої становить 11755,29 грн. Орендна плата складає 3% від НГО земельної ділянки, що (за умовами договору) дорівнює 352,66 грн, а за земельну ділянку під водою - 3894,32 грн.
З посиланням на постанову Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213 «Про методику нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» (далі по тексту – Методика № 213) та наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» (далі по тексту – Порядок № 489) зауважив, що методика та порядок визначення НГО земель населених пунктів суттєво відрізняється від порядку та методики НГО земель несільськогосподарського призначення. Так, використання інших базових показників для проведення розрахунку зумовлює суттєву різницю у результатах визначення нормативної грошової оцінки земель різної категорії та цільового призначення, та, як наслідок, безпосередньо впливає на права та обов`язки позивача у здійсненні орендних відносин.
Цитуючи положення ст.ст.5, 13, 18, 20, 23 Закону України «Про оцінку земель», пп.14.1.147 п.14.1 ст.14, пп.271.1.1 п.271.1 ст.271 Податкового кодексу України, положення постанови Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1278 «Про затвердження Методики нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів) (далі по тексту – Методика № 1278), ст.193 Земельного кодексу України, наполягав, що використання відповідачем Методики № 213 призвело до необґрунтованого збільшення розміру податкового зобов`язання зі сплати орендної плати, який Головним управлінням ДПС у Сумській області було визначено на підставі спірного  витягу за податкові періоди : 2018 рік у сумі 276451,83 грн, за 2019 рік – 284509,23 грн, за 2020 рік – 284509,23 грн, за 2021 рік – 284509,23 грн, що на думку позивача, свідчить про невідповідність та різницю в грошовій оцінці.
З огляду на вищенаведене, вважав дії відповідача такими, що суперечать принципу обґрунтованості, є невмотивованими та не відповідають чинному законодавству.
Додатково звернув увагу на позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 823/902/17 від 20.06.2018 та у справі № 817/1780/17 від 24.11.2021, в якій Суд дійшов висновку про те, що видача витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки конкретної земельної ділянки не передбачає можливість вибору суб`єктом владних повноважень на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, оскільки є єдиним законодавчо закріпленим варіантом поведінки відповідача при оформленні даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки. Відтак, судова палата вказала, що дії з формування витягу з технічної документації про НГО земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав. У правовідносинах, пов`язаних з оцінкою земель та земельних ділянок, Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції, а тому перевірка законності їх дій чи бездіяльності, рішень, зокрема, під час формування даних про НГО окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з НГО земель, має здійснюватися адміністративним судом.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 10.10.2023 у справі № 480/2702/22 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання протиправним та скасування витягу, зобов`язання вчинити дії – відмовлено.
Судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 992 грн 40 коп. покладено на позивача - ОСОБА_1 .
Позивач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його прийняття з порушенням норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2023 року у справі № 480/2702/22 – скасувати, та ухвалити нове рішення, яким позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання протиправним та скасування витягу, зобов`язання вчинити дії – задовольнити у повному обсязі; судові витрати покласти на відповідача; розгляд справи проводити з викликом сторін.
Апеляційна скарга мотивована твердженнями про неправомірне покладення судом першої інстанції в основу спірного рішення правових позицій Верховного Суду, які викладені у постановах від 27.11.2018 у справі № 817/1819/17, від 17.10.2019 у справі № 817/1814/17, від 28.07.2020 у справі № 817/1783/17, від 10.09.2020 у справі № 817/1793/17, від 04.02.2021 у справі № 817/1809/17, від 15.06.2021 у справі № 817/1802/17, від 15.07.2021 у справі № 817/1800/17, від 30.06.2021 у справі № 804/1472/17 щодо неможливості оскарження витягу з технічної документації про НГО земельної ділянки, оскільки у постанові від 03.06.2022 у справі № 160/12709/19 Верховний Суд вирішив відступити від вказаних правових висновків та вважав, що у правовідносинах, пов`язаних з оцінкою земель та земельних ділянок Держгеокадастр та його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції, а відтак витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки підлягає перевірці адміністративним судом.
Переконував, що відомості про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер 5921284000:07:0001, які були надані відповідачем податковому органу, та використані останнім при визначенні позивачу грошового зобов`язання зі сплати орендної плати за 2018 – 2021 роки за податковими повідомленнями-рішеннями, є неправомірними та необґрунтованими, оскільки при формуванні спірного витягу ГУ Держгеокадастру в Сумській області всупереч Порядку № 508 були застосовані формули та методики розрахування НГО для земель населених пунктів (замість правильної – для земель водного фонду), що призвело до незаконного збільшення розміру НГО належної позивачу земельної ділянки до 2845092,25 грн, хоча у 2017 році НГО складало 116768,99 грн.
З посиланням на положення Закону України «Про державний земельний кадастр» від 7 липня 2011 року № 3613-VI (далі по тексту – Закон № 3613-VI), пункти 4-6 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051, (далі- Порядок № 1051) стверджував, що обов`язок з перевірки документів на відповідність вимогам законодавства покладено на державного кадастрового реєстратора, який входить в систему ГУ Держгеокадастру в Сумській області, а в разі виявлення невідповідності поданих документів вимогам законодавства, останній, в свою чергу, повинен відмовити у внесенні відомостей до ДЗК. Враховуючи, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 Закону № 3613-VI, Державний земельний кадастр базується на таких основних принципах об`єктивності, достовірності та повноти відомостей у Державному земельному кадастрі, а внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них чи змін, індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них) входить до компетенції працівників відповідача, доводи ГУ Держгеокадастру про неможливість внесення до бази даних певних змін щодо території розташування земельної ділянки є цілком спростованими.
Таким чином, надаючи оскаржуваний витяг за підписом заступника начальника управління, відповідач зобов`язаний був перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки. Формування витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому розмірів коефіцієнтів, які не відповідають вимогам чинного законодавства.
З посиланням на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постановах від 29 травня 2018 року у справі № 800/341/17 (9991/944/12) і від 12 листопада 2019 року у справі № 9901/21/19, відповідно до якої суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до КАС України, у межах позовних вимог; суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин, про захист яких вони просять, від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, прохав суд апеляційної інстанції, у випадку встановлення порушення прав позивача, повно та всебічно здійснити захист порушених прав та інтересів позивача, та обрати для позивача найбільш ефективний спосіб захисту порушеного права.
З огляду на вищевикладене, враховуючи не дослідження в повному обсязі судом першої інстанції методики проведення НГО спірної земельної ділянки та обставин щодо нездійснення перевірки таких відомостей державним реєстратором, вважав наявними підстави для скасування спірного рішення та задоволення адміністративного позову.
Відповідач, в надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, як законне та обґрунтоване. 
Заперечуючи проти аргументів позивача, викладених в апеляційній скарзі, вказує, що апеляційна скарга взагалі не спростовує встановлених судом першої інстанції фактів, підтверджених поясненнями відповідача, доказами, які наявні в матеріалах справи, у тому числі висновком експерта.
Наголошував, що «Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Росошівської сільської ради с. Розсоші Великописарівського району Сумської області» затверджена рішенням Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області від 21.03.2018 року та відомості з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту внесені до Державного земельного кадастру. Станом на 2022 рік вищезазначена документація була чинною. Рішення сільської ради про припинення дії нормативно грошової оцінки с. Розсоші до територіальних підрозділів та ГУ Держгеокадастру в Сумській області не надходило, у тому числі і відомостей про технічну документацію, розроблену ТОВ «Армабудпроект» у відповідності до Методики № 1278 та Порядку № 508, на яку посилається позивач, а тому вважати недійсним або помилковим оскаржуваний позивачем витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 підстав немає. 
Крім того, рішенням від 25.09.2003 десятої сесії двадцять четвертого скликання Сумської обласної ради, яке станом на 2022 рік є чинним та діючим, встановлено межі сільських населених пунктів Великописарівського району загальною площею 9619,23 га до складу яких, в тому числі, входить спірна земельна ділянка водного фонду площею 8,8402 га. 
Таким чином, належна позивачу на праві оренди земельна ділянка кадастровий номер 5921284000:07:0001 знаходиться в межах населеного пункту с. Розсоші, що додатково також підтверджується висновком експерта від 30.12.2022 № КСЕ-19/119-22/11438.
З приводу тверджень про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, з посиланням на ст. 9 Закону № 3613-VI вказав, що хоча ГУ Держгеокадастру в Сумській області має в своєму складі працівників – державних кадастрових реєстраторів, однак не може втручатися у виконання їхніх посадових обов`язків та вплинути на діяльність кадастрових реєстраторів.
Наполягав, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер. Видача даного витягу не передбачає жодної можливості вибору суб`єктом владних повноважень на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень.
Звернув увагу суду апеляційної інстанції, що відповідно до ч.ч. 7 та 19 ст. 21 Закону № 3613-VI відомості про нормативну грошову оцінку земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі поданої державному кадастровому реєстратору заяви про внесення відомостей до Державного земельного кадастру разом із документацією із землеустрою чи документацією із оцінки земель, яка надається розробником такої документації, якщо інше не встановлено договором на виконання робіт із землеустрою чи оцінки земель.
24.04.2024 до Другого апеляційного адміністративного суду надійшли додаткові пояснення ОСОБА_1 , в яких останній, з посиланням на практику Другого апеляційного адміністративного суду, викладену у постановах від 10.10.2023 у справі № 520/11265/21, від 06.06.2023 у справі № 520/13278/20, від 25.05.2023 у справі № 520/8617/21 стверджував, що витяги про нормативно грошову оцінку земельної ділянки підлягають скасуванню лише у випадках застосування неправильного коефіцієнту, а відтак, враховуючи, що у справі № 480/2702/22 (яка розглядається) при розрахунку нормативно-грошової оцінки земельної ділянки застосовано не вірну формулу, вважав наявними підстави для визнання протиправним та скасування витягу та зобов`язання вчинити дії, що в свою чергу, зумовлює обґрунтованість позовних вимог в цій частині.
ГУ Держгеокадастру в Сумській області, в наданих до суду апеляційної інстанції додаткових поясненнях від 06.05.2024 повідомив, що відомості про НГО земельної ділянки водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га кадастровий номер 5921284000:07:031:0001 на підставі «Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, розташованої на території Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області», затвердженої рішенням Великописарівської селищної ради від 23.06.2021 № 1093 та розробленої ТОВ «Армабудпроект» було внесено до Державного земельного кадастру лише 27.10.2023 на підставі поданої ОСОБА_1 заяви про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру, результатом виконання якої є витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-2300088982023.
Щодо порядку внесення відомостей про НГО земельних ділянок на момент затвердження спірної технічної документації та станом на сьогоднішній день, з посиланням на ч. 7 ст. 21 Закону № 3613-VI пояснив, що такі відомості вносяться до Державного земельного кадастру на підставі технічної документації з НГО, шляхом внесення інформації до відповідної Поземельної книги виключно за заявою власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності відповідно до документації. При цьому, для внесення відповідних змін, державному кадастровому реєстратору подаються відповідна заява, електронний документ і, у тому числі оригінал документації із землеустрою або оцінки земель, яка є підставою для внесення відповідних змін. 
Що стосується процедури отримання витягу з НГО та суб`єктів його надання зазначив, що вказаний документ формується і видається автоматично в електронній формі за умови наявності в реєстрі відомостей щодо НГО земельних ділянок населеного пункту. При цьому, до 03.11.2021 такі витяги для земель сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів формувались автоматично за допомогою програмного забезпечення Національної кадастрової системи. Починаючи з 19.10.2022 Держгеокадастром запроваджено новий функціонал щодо автоматичного формування витягів із технічної документації з НГО програмним забезпеченням Державного земельного кадастру, алгоритм якого наразі не здійснює розрахунок окремих земельних ділянок згідно з Порядком № 508. Таким чином, станом на сьогодні, для формування витягу із технічної документації з НГО земельної ділянки водного фонду для риборозведення уповноваженому працівнику територіального органу Держгеокадастру необхідно здійснювати формування такого витягу за заявою від центру надання адміністративних послуг за місцем розташування земельної ділянки. 
До набрання чинності Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 № 1147 (далі по тексту – Методика – № 1147) відповідальною особою за видачу вказаного витягу був спеціаліст відділу напрямку оцінки земель, із правом формування та підпису витягу (державний кадастровий реєстратор). 
Також зазначив, що з 01.01.2017 по 10.11.2021 НГО земельних ділянок, розташованих в межах населених пунктів здійснювалась відповідно до Методики № 213 та Порядку № 489, пунктом 2 розділу якого визначено, що населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах. При цьому, пунктом 12 розділу 2 Порядку № 489 передбачено, що НГО земельних ділянок водного фонду, які знаходяться межах населених пунктів та використовуються для риборозведення, здійснюється згідно з Порядком № 508.
Разом з цим, вказаний Порядок визначає механізм розрахунку НГО земель водного фонду для риборозведення, що розташовані в межах населених пунктів, однак не процедуру оформлення відповідної технічної документації. Можливість розроблення технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки в межах населеного пункту вищезазначеною Методикою та Порядком не передбачено.  
Також звернув увагу на відсутність повноважень у відповідальних осіб за формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок надавати власну оцінку правильності застосування методики нарахування НГО землі у технічній документації, яка затверджена згідно чинного законодавства, та відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, а у разі незгоди - відмовляти у наданні таких відомостей.
З посиланням на Порядок ведення Державного земельного кадастру, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051 (далі по тексту – Порядок № 1051) вказав, що відповідач не наділений повноваженнями проводити моніторинг та виявляти технічну документацію з НГО землі, яка розроблена, затверджена відповідно до чинного законодавства, але відомості про таку не внесені до реєстру.
З приводу звернень позивача та його представників щодо отримання витягу з НГО на спірну земельну ділянку та внесення відомостей (змін до них) про НГО проінформував, що витяг з технічної документації з НГО земельних ділянок оформляється та видається автоматично в електронній формі з використанням забезпечення Державного земельного кадастру. Разом з цим, автоматичне формування витягу можливе за умови внесення до Державного земельного кадастру відомостей про таку оцінку та відповідності таких відомостей Державного земельного кадастру. При цьому, у разі, коли до Державного земельного кадастру вносяться відомості (зміни до них) про зареєстровану земельну ділянку, на яку не відкривалась Поземельна книга, такі відомості вносяться до неї після її відкриття. Разом з цим, внесення до Поземельної книги відомостей про зареєстровану земельну ділянку здійснюється за заявою власника земельної ділянки, відповідно до документації, що є підставою для внесення таких відомостей, оригінал якої надається реєстратору.
Позивачем, його представниками та Великописарівською селищною неодноразово подавалися заяви в електронній формі на отримання витягів з Нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки (останнє звернення для отримання витягу з НГО в НКС 01.11.2023), як в межах, так і за межами населеного пункту. Ці заяви реєструвалися в програмному забезпеченні Державного земельного кадастру (НКС) та опрацьовувалися автоматично. На вказані заяви про надання витягу із технічної документації з нормативну грошову оцінку земельної ділянки, були сформовані повідомлення про відмову у наданні відомостей з державного земельного кадастру на земельну ділянку з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 програмним забезпеченням Державного земельного кадастру (НКС) з огляду на те, що земельна ділянка перетинає межі населеного пункту.
Щодо відомостей про нормативну грошову оцінку земель с. Розсощі Великописарівського району, Сумської області пояснив, що такі були внесені до Державного земельного кадастру 03.10.2018 на підставі документації з оцінки земель, розробленої Сумською регіональною філією ДП Центр ДЗК, та затвердженої рішенням Розсошівської сільської ради 19 сесія 7 скликання від 21.03.2018.
Будь-яких інших відомостей щодо НГО спірної земельної ділянки за заявами власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності відповідно до документації, станом на дату формування спірного витягу до Державного земельного кадастру (20.08.2021) внесено не було.
27.10.2023 на підставі заяви позивача про внесення відомостей (змін до них) від 26.10.2023 та Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, розташованої на території Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області» затвердженої рішенням Великописарівської селищної ради від 23.06.2021 № 1093 та розробленої ТОВ «Армабудпроект» до Державного земельного кадастру внесені відомості (змін до них) про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки.
ОСОБА_1 , в наданих до суду апеляційної інстанції додаткових поясненнях від 07.05.2024 з посиланням на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 03.06.2022 у справі № 160/12709/19 зазначив, що внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них) входить до компетенції державного кадастрового реєстратора, який, у свою чергу входить до складу Держгеокадастру та його територіальних органів, що спростовує доводи відповідача про неможливість внесення до бази даних певних змін щодо території розташування земельної ділянки, які стосуються саме цієї земельної ділянки. Так, зокрема, у вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що надаючи оскаржуваний витяг за підписом заступника начальника управління, відповідач зобов`язаний був перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки. Формування витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому розмірів коефіцієнтів, які не відповідають вимогам чинного законодавства». 
Апелянт переконував, що у спірних правовідносин, ГУ Держгеокадастру у Сумській області при виконанні позовної вимоги про зобов`язання оформити витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 може використати дані (інформацію) з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки водного фонду площею 8,8402 га з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, розробленої ТОВ «Армабудпроект» або використовуючи значення коефіцієнтів, що встановлені Порядком № 508 та/або Методикою № 1147.
Головне управління Держгеокадастру в Сумській області, в наданих до суду апеляційної інстанції додаткових поясненнях від 09.05.2024 повторно наголосив, що 03.10.2018 на підставі документації з оцінки земель розробленої Сумською регіональною філією ДП Центр ДЗК та затвердженої рішенням Розсошівської сільської ради 19 сесія 7 скликання від 21.03.2018 до Державного земельного кадастру внесені відомості про нормативну грошову оцінку земель с. Розсощі Великописарівського району, Сумської області. В подальшому до 26.10.2023 до Головного управління будь-яких звернень про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру про земельну ділянку з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 що стосуються нормативної грошової оцінки не надходило.
ОСОБА_1 в наданих до суду апеляційної інстанції додаткових поясненнях від 15.05.2024 зазначив, що відомостями з Поземельної книги спірної земельної ділянки підтверджено внесення відомостей про НГО такої лише 27.10.2023.
З посиланням на положення Закону № 3613-VI та Порядку № 1051, стверджував про не доведення ГУ Держгеокадастру в Сумській області неможливості отримання відомостей про НГО з Державного земельного кадастру у випадку розташування земельної ділянки на межі населеного пункту, що має місце у спірних правовідносинах, оскільки вказаними нормативно-правовими актами не передбачено обмежень або підстав для відмови у наданні запитуваних відомостей.
Вважав цілком спростованими доводи відповідача щодо неможливості самостійно розрахувати НГО спірної земельної ділянки, оскільки у додатках 1-18 Порядку № 508 вказані всі необхідні коефіцієнти для розрахунку НГО земельної ділянки, які підлягають застосуванню у формулі, наведеній у п. 2.1 вказаного Порядку, тобто всі необхідні дані є відкритими.
Позивач, у наданому до суду апеляційної інстанції клопотанні від 16.05.2024 просив долучити до матеріалів справи відповідь ДП «Центр державного земельного кадастру» на адвокатський запит щодо того, чи входить земельна ділянка водного фонду (10.07. Для рибогосподарських потреб) площею 8,8402 га з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 до переліку земельних ділянок на які розроблялась у 2017 році Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Розсошівської сільської ради с. Розсоші Великописарівського району Сумської області.
У відповідь на вказаний адвокатський запит ДП "Центр державного земельного кадастру" Сумська регіональна філія було надано відповідь від 16.05.2024 № 07-09/207 про те, що підставою для розроблення вказаної Технічної документації слугувала довідка про склад угідь станом на 01.07.2017, видана сільським головою ОСОБА_1 , в якій було вказано, що в межах с. Розсоші земельні ділянки водного фонду, які використовуються для риборозведення відсутні. З огляду на вказане, будь-які земельні ділянки водного фонду, які використовуються для рибогосподарських потреб, в перелік земельних ділянок на які розроблялась Технічна документація не включались. Порядок № 508 не застосовувався, оскільки згідно нього здійснюється НГО земельних ділянок водного фонду, що розташовані в межах населених пунктів, які використовуються для риборозведення.
Відповідач, в наданих до суду апеляційної інстанції запереченнях на клопотання (заяву) від 20.05.2024 заперечував проти долучення вказаних документів та наголошував на тому, що суд апеляційної інстанції у відповідності до положень ст.ст. 44, 47, 164 КАС України не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, які не були заявлені в суді першої інстанції, а докази, які не подавались до суду першої інстанції, приймаються лише у виняткових випадках, якщо учасником справи доведено неможливість їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Разом з цим, ОСОБА_1 жодним чином не обґрунтовує винятковість випадку або об`єктивної неможливості позивача по справі чи його представників отримати або подати такі докази до суду першої інстанції.
Враховуючи те, що підготовче засідання у даній справі тривало з 07.04.2022 по 06.04.2023, у позивача та його адвоката було достатньо часу остаточно визначитись з предметом спору та характером спірних правовідносин, позовних вимог, визначити обставини справи, які підлягають встановленню та зібрати відповідні докази, а також були відсутні будь-які перешкоди щодо зміни позовних вимог або подання додаткових доказів на етапі подання позовної заяви та підготовчого засідання.
Представник позивача в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги з підстав та мотивів, викладених в останній, та просив суд апеляційної інстанції їх задовольнити.
Представник відповідача в судових засіданнях підтримав правову позицію, викладену у відзиві на апеляційну скаргу та додаткових поясненнях. 23.05.2024 від нього надійшла заява про розгляд справи без його участі, в якій він заперечував проти доводів апеляційної скарги, просив відмовити в її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідач, на вимогу Управління ДПС у Сумській області подав витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, де за основу нормативної вартості земельної ділянки взята середня (базова) вартість земель населеного пункту.
Головним управлінням ДПС у Сумській області надіслано позивачу податкові повідомлення-рішення, які сформовані на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, де грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 склала 2 845 092,25 грн.
Витяг був оформлений на підставі розробленої у 2017 році та затвердженої 21.03.2018 рішенням 19 сесії 7-го скликання Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області, технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Розсоші.
Позивач, не погоджуючись із нормативною грошовою оцінкою спірної земельної ділянки вважаючи, що вона сформована з порушенням порядку визначення нормативної грошової оцінки для земель водного фонду, адже технічна документація розроблялась для цілей визначення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, звернувся до суду з цим позовом.
Відмовляючи у задоволенні позову про визнання протиправними дії відповідача та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, суд першої інстанції, з огляду на те, що рішення Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області від 21.03.2018 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Росошівської сільської ради с. Розсоші Великописарівського району Сумської області» є діючим та ніким не оспорено, а питання його правомірності не є предметом розгляду даної справи, врахувавши підтвердження графічними матеріалами знаходження спірної земельної ділянки в межах населеного пункту, дійшов висновку про необґрунтованість заявлених вимог.
Також судом першої інстанції враховано, що відомості щодо Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, розробленої ТОВ «Армабудпроект» та затвердженої рішенням Великописарівської селищної ради від 23.06.2021 № 1093 не були внесені до Державного земельного кадастру та звернень щодо внесення таких відомостей (змін до них) до відповідача не надходило. Разом з цим, витяг може бути наданий лише на підставі відомостей, які містяться в Державному земельному кадастрі. Вказані обставини не спростовані  та зазначені у висновку експерта. 
При цьому, вважав недоведеними твердження позивача щодо внесення відомостей про нормативну грошову оцінку земельних ділянок водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га кадастровий номер 5921284000:07:031:0001 до реєстру та отримання позивачем витягу про нормативну грошову оцінку з даної технічної документації, оскільки наданий ОСОБА_1 документ, є витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а відтак, не підтверджує належним чином обставини, на яких наполягає позивач. 
Судом взято до уваги висновок експерта від 30.12.2022 № КСЕ-19/119-22/11438, яким констатовано не внесення відомостей про нормативну грошову оцінку земельних ділянок водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, розташованої на території Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області до Державного земельного кадастру, а також підтверджено знаходження спірної земельної ділянки в межах населеного пункту – с. Розсоші.
Відмовляючи в задоволенні вимоги щодо зобов`язання відповідача оформити витяг у відповідності до категорії цільового призначення, судом першої інстанції враховано, що дані в відповідний реєстр не внесені, а тому і відповідачем жодним чином не було порушено права позивача.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною першою статті 206 Земельного кодексу України передбачено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка.
Згідно із частинами першою, другою, третьої статті 201 Земельного кодексу України, грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі.
Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.
Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні, регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначає Закон України «Про оцінку земель» від 11 грудня 2003 року № 1378-IV (далі по тексту – Закон № 1378-IV).
Відповідно до статті 1 Закону № 1378-IV у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Згідно із частиною п`ятою статті 5 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель. 
Статтею 13 Закону № 1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
За нормами частини першої статті 15 Закону № 1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Згідно із статтею 18 Закону № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться : розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".
Відповідно до статті 20 Закону № 1378-IV за результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Згідно із статтею 23 Закону № 1378-IV технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.
Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.
Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України (частина п`ята статті 201 Земельного кодексу України).
Пунктами 1, 2, 2-1 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213, визначено, що Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку земель».
Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.
Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.
Правові, економічні та організаційні основи діяльності у сфері Державного земельного кадастру врегульовано положеннями Закону № 3613-VI.
Стаття 1 Закону № 3613-VI визначає, що державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.
За правилами частини п`ятої статті 5 Закону № 3613-VI внесення відомостей до Державного земельного кадастру та користування такими відомостями здійснюється виключно на підставі та відповідно до Закону.
Внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (частина перша статті 9 Закону № 3613-VI).
На виконання частини четвертої статті 9 Закону № 3613-VI державний кадастровий реєстратор: здійснює реєстрацію заяв про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, надання таких відомостей; перевіряє відповідність поданих документів вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою та містобудівної документації; формує поземельні книги на земельні ділянки, вносить записи до них, забезпечує зберігання таких книг; здійснює внесення відомостей до Державного земельного кадастру або надає відмову у їх внесенні; присвоює кадастрові номери земельним ділянкам; надає відомості з Державного земельного кадастру та відмову у їх наданні; здійснює виправлення помилок у Державному земельному кадастрі; передає органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно відомості про земельні ділянки.
Виходячи зі змісту частини першої статті 15 Закону № 3613-VI до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування, у тому числі дані Державного адресного реєстру (за наявності); опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку.
Колегія суддів враховує, що за приписами частини 2 статті 21 Закону № 3613-VI відомості про цільове призначення земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру:
а) щодо категорії земель: на підставі відповідної документації із землеустрою, що розробляється при формуванні земельних ділянок, - щодо земельних ділянок, які формуються; на підставі заяви власника (розпорядника, у визначених законом випадках - користувача) земельної ділянки та комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту - щодо земельних ділянок, цільове призначення яких змінюється на підставі такої документації; на підставі технічної документації із землеустрою - щодо інвентаризації земель;
б) щодо виду цільового призначення в межах певної категорії земель: на підставі відповідної документації із землеустрою, що розробляється при формуванні земельних ділянок, - щодо земельних ділянок, які формуються; на підставі заяви власника (розпорядника, у визначених законом випадках - користувача) земельної ділянки відповідно до комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту.
Відомості про нормативну грошову оцінку земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі технічної документації з такої оцінки (частина 7 статті 21 Закону № 3613-VI).
Положеннями частини першої статті 32 Закону № 3613-VI передбачено, що відомості про межі адміністративно-територіальних одиниць, нормативну грошову оцінку земель, розташованих у межах територій адміністративно-територіальних одиниць, обмеження у використанні земель, встановлені законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, вносяться до Державного земельного кадастру на підставі рішення відповідного органу державної влади чи органу місцевого самоврядування про встановлення і зміну меж адміністративно-територіальної одиниці, про затвердження документації із землеустрою, документації з оцінки земель, яка є підставою для внесення таких відомостей. 
Рішення подається Державному кадастровому реєстратору, який здійснює внесення таких відомостей до Державного земельного кадастру, за бажанням заявника в паперовій чи електронній формі разом з електронним документом, що містить відомості про результати робіт із землеустрою та оцінки земель (абз. 2 частини 1 статті 32 Закону № 3613-VI) .
Процедура та вимоги щодо ведення Державного земельного кадастру, в тому числі, внесення відомостей (змін до них) про зареєстровані земельні ділянки визначені в Порядку № 1051.
Так, зокрема, пунктами 116-121 вказаного Порядку визначено, що внесення до Державного земельного кадастру відомостей (змін до них) про зареєстровану земельну ділянку, зазначених у пункті 24 цього Порядку, здійснюється шляхом внесення таких відомостей до відповідної Поземельної книги.
У разі коли до Державного земельного кадастру вносяться відомості (зміни до них) про зареєстровану раніше земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку Поземельна книга не відкривалася, такі відомості (зміни до них) вносяться до неї після її відкриття відповідно до пунктів 49-54 цього Порядку.
Відомості (зміни до них) про зареєстровані земельні ділянки вносяться до Державного земельного кадастру в разі внесення:
1) змін до відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку відкрито Поземельну книгу;
2) нових (додаткових) відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку відкрито Поземельну книгу;
3) змін до відомостей про земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку Поземельна книга не відкривалася, та/або нових (додаткових) відомостей про земельну ділянку.
Внесення до Поземельної книги відомостей (змін до них) про зареєстровану земельну ділянку (крім випадків, зазначених у пункті 119 цього Порядку) здійснюється за заявою власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності відповідно до документації, що є підставою для внесення відповідних відомостей (змін до них) (крім випадків внесення відомостей про зміну виду цільового призначення).
Внесення до Поземельної книги змін до відомостей про зареєстровану земельну ділянку здійснюється Державним кадастровим реєстратором шляхом:
1) внесення до відповідного розділу Поземельної книги в електронній (цифровій) формі записів про внесення змін до відповідних відомостей за власним кваліфікованим електронним підписом;
2) проставлення на аркуші Поземельної книги в паперовій формі, до відомостей якої вносяться зміни, позначки про внесення змін до відомостей за формою згідно з додатком 24;
3) виготовлення нового аркуша Поземельної книги в електронній (цифровій) та паперовій формі із зміненими відомостями та долучення такого аркуша до відповідної Поземельної книги для його зберігання разом з нею.
Для внесення до відомостей про земельну ділянку змін щодо складу угідь, нормативної грошової оцінки, а також до відомостей про межі земельної ділянки (у разі їх встановлення (відновлення) за фактичним використанням земельної ділянки) Державному кадастровому реєстраторові подаються:
1) заява за формою згідно з додатком 12;
2) оригінал документації із землеустрою або оцінки земель, яка є підставою для внесення таких змін;
3) електронний документ.
Аналіз вищенаведених норм дозволяє дійти висновку, що внесення будь-яких змін державним реєстратором до Державного земельного кадастру щодо відомостей (змін до них), у тому числі щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки, має заявницький характер, оскільки відбувається за заявою власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності відповідно до документації із землеустрою або оцінки земель, яка є підставою для внесення таких змін. 
При цьому, згідно з частиною 19 статті 21 Закону № 3613-VI подання Державному кадастровому реєстратору заяви про внесення відомостей до Державного земельного кадастру разом із документацією із землеустрою чи документацією із оцінки земель здійснюється розробником такої документації, якщо інше не встановлено договором на виконання робіт із землеустрою чи оцінки земель. 
А відтак, посилання апелянта на наявність повноважень у державного реєстратора за відсутності звернень відповідних осіб вносити до Державного земельного кадастру відомості (зміни до них) про зареєстровану земельну ділянку та використовувати данні нормативно грошової оцінки земельної ділянки, відомості про які не містяться в Державному земельному кадастрі, з огляду на неправильність попередньої, є хибними та такими, що суперечать вищенаведеним нормам права.
Колегія суддів зауважує, що не підлягає сумніву те, що внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них) входить до компетенції державного реєстратора, який, у свою чергу входить до складу Держгеокадастру та його територіальних органів, однак такі зміни не вносяться самостійно та на власний розсуд за будь-яких обставин, а виключно за ініціативою заявника (власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності відповідно до оригіналу документації, що є підставою для внесення відповідних відомостей (змін до них) або розробника такої документації, якщо інше не встановлено договором на виконання робіт із землеустрою чи оцінки земель.
Колегією суддів встановлено, що 21.06.2012 між орендодавцем Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області та орендарем ОСОБА_1 було укладено договір оренди земельної ділянки з розташованим на ній водним об`єктом загальною площею 8,8402 га кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, яка знаходиться в межах с. Розсоші Розсошівської сільської ради (п. 1.1 вказаного Договору).
Рішенням від 25.09.2003 десятої сесії двадцять четвертого скликання Сумської обласної ради встановлено межі сільських населених пунктів Великописарівського району загальною площею 9619,23 га до складу яких, в тому числі, входить земельна ділянка водного фонду загальною площею 8,8402 га, кадастровий номер 5921284000:07:031:0001.
Наведене додатково підтверджується Технічним паспортом земельної ділянки несільськогосподарського призначення (землі водного фонду), яка підлягає передачі в оренду в Сумській області, Великописарівському районі, Розсошівській сільській раді, затвердженого головою Розсошівської сільської ради, згідно з яким, остання знаходиться в контурах 314 та 312 загальною площею 8,8402 га з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001.
Колегією суддів встановлено, що рішенням Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області від 21.03.2018 було затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту Розсошівської сільської ради с. Розсоші Великописарівського району Сумської області, розроблену Сумською регіональною філією ДП «Центр державного земельного кадастру».
Колегія суддів враховує, що відомості про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, розробленої на підставі Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Розсоші, затвердженої та введеної в дію рішенням 19 сесії 7-го скликання Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області, технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Розсоші від 21.03.2018, яка стала підставою для формування 20.08.2021 спірного витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки внесені до Державного земельного кадастру 03.10.2018.
20.08.2021 було сформовано витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер 5921284000:07:031:0001. При цьому, за основу нормативної грошової оцінки вказаної земельної ділянки взято середню (базову) вартість земель населеного пункту у відповідності до Порядку № 489 та Методики № 213. 
Позивач, заперечуючи проти використання вказаних нормативно-правових актів при формуванні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку належної йому земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, стверджує, що такий документ не відповідає категорії земельної ділянки, для якої проводилась оцінка, оскільки вказана земельна ділянка віднесена до земель водного фонду, а тому при його видачі відповідачу слід було застосувати положення  Методики № 1278 та Порядку № 508 (для земель водного фонду) та відомості про Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки водного фонду площею 8,8402 га, кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, затвердженої рішенням другого пленарного скликання сьомої сесії восьмого скликання Великописарівської селищної ради від 23.06.2021 № 1093.
Разом з цим, незважаючи на незгоду зі змістом вказаної документації з НГО з моменту виникнення спірних правовідносин та станом на час розгляду справи у суді апеляційної інстанції, позивач не звертався до суду з позовом про скасування рішення. 
З огляду на норми пункту 12 Порядку № 489, колегія суддів погоджується, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок водного фонду, що розташовані в межах населених пунктів, які використовуються для риборозведення, здійснюється згідно з Порядком нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів), затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 22 серпня 2013 року № 508, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12 вересня 2013 року за № 1573/24105.
Згідно із пунктом 1.1 розділу І «Загальні положення» Порядку № 508, цей порядок визначає процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів).
Нормативна грошова оцінка земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів) проводиться відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення (крім земель населених пунктів), що затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1278 (пункт 1.2 Порядку № 508).
За визначенням, наведеним у пунктах 2 та 3 Методики № 1278, об`єктом нормативної грошової оцінки земель є земельна ділянка, що використовується за функціональним призначенням незалежно від того, до якої категорії вона віднесена (крім земельної ділянки сільськогосподарського призначення).
При цьому, нормативна грошова оцінка земель проводиться з урахуванням відомостей державних кадастрів (земельного, лісового, водного), документації із землеустрою, містобудівної документації на регіональному рівні (схеми планування території областей та районів).
Колегія суддів враховує, що відомості про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, розробленої на підставі Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Розсоші, затвердженої та введеної в дію рішенням 19 сесії 7-го скликання Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області, технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Розсоші від 21.03.2018, яка стала підставою для формування 20.08.2021 спірного витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки внесені до Державного земельного кадастру 03.10.2018.
Колегією суддів встановлено, що рішення Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області від 21.03.2018, станом на 20.08.2021 (дата формування спірного витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер 5921284000:07:031:0001) було чинним.
При цьому, відомості про Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки водного фонду площею 8,8402 га, кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, затверджену рішенням другого пленарного скликання сьомої сесії восьмого скликання Великописарівської селищної ради від 23.06.2021 № 1093 до Державного земельного кадастру були внесені лише 26.10.2023. А відтак, були відсутні в Державному земельному кадастрі станом на 20.08.2021.
Доказів зворотного матеріали справи не містять. 
Судом апеляційної інстанції встановлено, що до 26.10.2023 до Головного управління будь-яких звернень про внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру про земельну ділянку з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001 що стосуються нормативної грошової оцінки не надходило.
Таким чином, станом на момент виникнення спірних правовідносин, у відповідача не було підстав для врахування вказаної документації, оскільки відомостей щодо неї в Державному земельному кадастрі не містилось.
Також, надаючи оцінку тверджень позивача щодо застосування ГУ Держгеокадастру в Сумській області невірної методики здійснення нормативної грошової оцінки земельної ділянки суд апеляційної інстанції враховує висновок експерта від 30.12.2022 № КСЕ-19/119-22/11438 за результатами здійсненої судової експертизи з питань землеустрою за матеріалами адміністративної справи № 480/2702/22, об`єктом дослідження якого була Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельної ділянки водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, розташованої на території Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області, а метою – встановлення відповідності вказаної технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки вимогам земельного законодавства та нормативним документам з оціночної діяльності.
Так, дослідивши вказаний висновок експерта, судом апеляційної інстанції встановлено, що за результатами розробленої Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки водного фонду комунальної власності площею 8,8402 га з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, розташованої на території Розсошівської сільської ради Великописарівського району Сумської області» не було складено електронного документа та не внесено до Державного земельного кадастру дані про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, що в свою чергу, суперечить вимогам п. 3.5 Порядку № 508 (на який посилається позивач та вважає релевантним у спірних правовідносинах), тобто не дотримано принцип обов`язковості внесення до Державного земельного кадастру відомостей про всі його об`єкти.
Посилання позивача щодо зобов`язання ГУ Держгеокадастру при оформленні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки здійснити перевірку правомірності та обґрунтованості вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки, колегія суддів оцінює критично, оскільки, повноваженнями ГУ не передбачено здійснення моніторингу та виявлення Технічної документації з НГО, яка розроблена та затверджена відповідно до норм чинного законодавства, однак відомості про таку не внесено в Державний земельний кадастр.
Посилання на правовий висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 03.06.2022 у справі № 160/12709/19 колегія суддів вважає незастосовним у спірних правовідносинах, оскільки фактичні обставини у порівнюваних справах є різними, так, зокрема у вказаній справі судом було встановлено, що за наявності відомостей в Державному земельному кадастрі, до яких державний кадастровий реєстратор має доступ, останній, при видачі витягу зобов`язаний перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки (показники коефіцієнтів Км3). 
Разом з цим, у справі, що переглядається, відомості про Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки водного фонду площею 8,8402 га, кадастровий номер 5921284000:07:031:0001, затверджену рішенням другого пленарного скликання сьомої сесії восьмого скликання Великописарівської селищної ради від 23.06.2021 № 1093 до Державного земельного кадастру станом на 20.08.2021 (дата видачі спірного витягу) внесено не було, що в свою чергу, унеможливлює здійснення відповідної перевірки, оскільки методики та відповідного функціоналу, які б робили це можливим, не передбачено.
За таких обставин у колегії суддів відсутні підстави для скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5921284000:07:031:0001, оформлений на підставі розробленої у 2017 році та затвердженої 21.03.2018 19 сесією 7-го скликання Розсошівською сільською радою Великописарівського району Сумської області.
При цьому, колегія суддів не приймає до уваги надану позивачем на адвокатський запит відповідь ДП "Центр державного земельного кадастру" Сумська регіональна філія було надано відповідь від 16.05.2024 № 07-09/207, оскільки відповідно до ч.4 ст.308 КАС України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Позивач, в свою чергу, жодним чином не пояснює неможливість подати його до суду першої інстанції. Крім того, довідка про склад угідь станом на 01.07.2017, на яку міститься посилання у вказаній відповіді, видана сільським головою ОСОБА_1 , який у справі є позивачем.
Відповідно до вимог частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
В силу частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом норм частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Колегія суддів зауважує, що зобов`язання судом відповідача оформити витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки водного фонду може мати лише у випадку, якщо встановлено наявність передбачених законом підстав (внесених відомостей про Технічну документацію до Державного земельного реєстру). Однак, таких підстав судом апеляційної інстанції не встановлено.
Доказів того, що ОСОБА_1 до 27.10.2023 звертався із заявою до ГУ Держгеокадастру в Сумській області про внесення бажаних відомостей (змін) до Державного земельного кадастру ані до суду першої інстанції, ані до суду апеляційної інстанції, позивачем надано не було.
Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується статтею 322 КАС України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Як зазначено в пункті 58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Згідно з частиною 1 статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За визначенням, наведеним у статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.
Керуючись ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -.

ПОСТАНОВИВ

          Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
          Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.10.2023 по справі № 480/2702/22 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Т.С. Перцова	
Судді	   	С.П. Жигилій    В.Б. Русанова   	
Повний текст постанови складено та підписано  30.05.2024 року