КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И 
20 травня 2024 року
м. Київ
провадження № 22-ц/824/8802/202 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючий суддя Євграфова Є. П. (суддя-доповідач),
судді - Желепи О. В., Мазурик О. Ф.
розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргоюОСОБА_1 
на рішення Дарницького районного суду м. Києва
від 06 жовтня 2021 року
у цивільній справі № 753/95/21 Дарницького районного суду м. Києва
за позовом  ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про зміну умов договору найму житлового приміщення квартири та встановлення порядку користування квартирою,
В С Т А Н О В И В:
В січні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, у якому просила встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 , виділивши в користування ОСОБА_1 та малолітній ОСОБА_2 житлову кімнату площею 16,5 кв. м, в користування ОСОБА_3 та ОСОБА_4 житлову кімнату, площею 14.3 кв.м., коридор, ванну, вбиральню, кухню залишити у спільному користуванні.
У січні 2021 року ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та в інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», третя особа ? Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві адміністрації, про зміну умов договору найму жилого приміщення квартири та встановлення порядку користування квартирою.
На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначала, що вона є наймачем квартири АДРЕСА_1 , яка складається з двох кімнат площами 16,5 кв. м та 14,3 кв. м відповідно. Зазначена квартира не приватизована, належить до державного житлового фонду та перебуває у комунальній власності. Право наймача вказаної квартири вона набула на підставі наказу КП «Господар Дарницького району міста Києва» від 25 грудня 2012 року № 57, яким внесено зміни до договору найму двокімнатної квартири АДРЕСА_1 (житлова площа 30,8 кв. м), за спільною згодою усіх дорослих членів сім`ї, у зв`язку зі смертю основного квартиронаймача ОСОБА_5 переоформлено договір найму на неї зі складом сім`ї: чоловік - ОСОБА_3 , син - ОСОБА_4 , дочка - ОСОБА_2 
Посилалася на те, що після розірвання шлюбу з ОСОБА_3 на підставі рішення Дарницького районного суду м. Києва від 04 червня 2020 року у зазначеній квартирі проживає її колишній чоловік з сином від першого шлюбу ОСОБА_4 . Кожен з них займає окрему кімнату, а її з малолітньою дитиною не впускають до квартири, відмовляють у виділенні окремої кімнати для проживання.
Зауважувала, що вона з дочкою неодноразово намагалася потрапити до квартири з наміром проживати в ній, проте кожен раз реалізація її права на проживання закінчувалась конфліктом з відповідачами. Водночас всі особові рахунки на сплату комунальних послуг відкриті на її ім`я як основного квартиронаймача.
У грудні 2020 року вона звернулась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» із заявою про внесення змін до договору найму, однак листом від 23 грудня 2020 року їй відмовлено у зміні договору найму у зв`язку з відсутністю згоди ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дочки ОСОБА_2 , просила суд:
- встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 та виділити: у користування ОСОБА_1 та малолітній ОСОБА_2 житлову кімнату площею 16,5 кв. м, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ? житлову кімнату площею 14,3 кв. м, а коридор, ванну, вбиральню, кухню залишити у спільному користуванні;
- зобов`язати КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» внести зміни в договір найму квартири АДРЕСА_1 шляхом укладення з ОСОБА_1 . окремого договору найму житлової кімнати площею 16,5 кв. м в квартирі АДРЕСА_1 зі складом сім`ї: ОСОБА_1 , малолітня дочка ? ОСОБА_2 , залишивши право спільного користування нежитловими приміщеннями, та з відкриттям окремого рахунку на ім`я ОСОБА_1 .
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06.10.2021 р. у задоволенні позову відмовлено. Постановою Київського апеляційного суду від 13 лютого 2023 року вказане рішення суду залишено без змін.
Постановою Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06 жовтня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 13 лютого 2023 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, про зміну умов договору найму жилого приміщення змінено, викладено їх мотивувальну частину в редакції цієї постанови.
Постанову Київського апеляційного суду від 13 лютого 2023 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування квартирою скасовано, справу у цій частині направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, якимзадовольнити позовні вимоги.Вважає, що суд безпідставно не звернув уваги на те, що    ОСОБА_4 не зареєстрований у спірній квартирі, а тому площа кімнати 14,3 кв. м повинна розрахуватися лише на одного   ОСОБА_6 . Застосування до спірних правовідносин ЖК УРСР, прийнятого 30.06.1983 не відповідає реаліям сьогодення. Суд фактично залишив спір не вирішеним.
Правом подачі відзиву учасники справи не скористались. Після надходження справи на новий апеляційній розгляд у вказаній частині, додаткові пояснення від сторін не надходили.
У судове засідання сторони, що були повідомлені апеляційним судом належним чином (конверти із поштовими відправленнями повернулись до суду із відмітками «за відсутністю адресата за вказаною адресою»), не з`явились. Позивач та третя особа надіслали клопотання про розгляд справи за їх відсутності.
 Заслухавши доповідь судді Євграфової Є. П., дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Спірним житловим приміщенням є двокімнатна квартира  АДРЕСА_1 , яка відноситься до державного житлового фонду.
Згідно з витягом з наказу КП «Господар Дарницького району міста Києва» від 25 грудня 2012 року № 57 внесено зміни до договору найму двокімнатної квартири АДРЕСА_1 (житлова площа 30,8 кв. м), за спільною згодою усіх дорослих членів сім`ї, у зв`язку зі смертю основного квартиронаймача ОСОБА_5 , переоформлено договір найму на ОСОБА_1 зі складом сім`ї: чоловік ОСОБА_3 , син ОСОБА_4 , дочка ОСОБА_2 .
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 04 червня 2020 року у справі № 753/2832/20 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , зареєстрований у 2008 році, розірвано.
Відповідно до експертного висновку № 686/04/2021, складеного 09 квітня 2021 року на замовлення позивачки, квартира АДРЕСА_1 складається з двох кімнат площею 16,5 кв. м та 14,3 кв. м, коридору площею 4,9 кв. м, вбиральні площею 1,0 кв. м, ванної площею 2,0 кв. м, кухні площею 5,9 кв. м. Вхід до кімнати площею 14,3 кв. м здійснюється через кімнату площею 16,5 кв. м. Існує технічна можливість перепланування квартири для утворення двох ізольованих кімнат, що включає здійснення ремонтно-будівельних робіт, зокрема щодо встановлення перегородок. Для утворення окремих ізольованих кімнат необхідно демонтувати перегородку кладової та встановити нову перегородку з дверним прорізом, забезпечивши можливість проходу з коридору через відокремлену частину кімнати № 5 (площею 16,5 кв. м).
Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції, взявши до уваги Порядок застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених Постановою Виконкому київської міської ради народних депутатів та Президії київської міської ради профспілок від 15.07.1985 року № 582 в Києві рівень середньої забезпеченості жилою площею на одну особу дорівнює 9 кв. м, норма жилої площі для визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов визначається як 7,5 кв. м., виходив із того, що у спірній квартирі проживають четверо осіб, а її жила площа становить 30,8 кв. м, та дійшов висновку про те, що спосіб користування квартирою, який заявляє позивач є неможливим, оскільки покращить житлові умови позивачів за рахунок погіршення житлових умов відповідачів.
Колегія суддів не погоджується із такими висновками оскільки позови (вимоги) про встановлення порядку користування жилим приміщенням в будинках державного і громадського житлового фонду та про зміну умов договору найму (укладення окремого договору найму), є різними за правовими та фактичним підставами. 
Положення статті 816 ЦК України не передбачають будь-яких обмежень реалізації права наймача та осіб, які постійно проживають разом з ним, на визначення порядку користування жилим приміщенням в будинках державного і громадського житлового фонду, не пов`язують з площею наданого у найм житлового приміщення.
Право наймача та осіб, які постійно проживають разом з ним, на визначення порядку користування жилим приміщенням в будинках державного і громадського житлового фонду передбачено у частині четвертій статті 816 ЦК України, яка не містить будь-яких обмежень реалізації цього права, і більше того, не пов`язує із певними межами. Тому з урахуванням правила про пріоритетність норм ЦК України над нормами інших законів, застосуванню підлягає частина четверта статті 816 ЦК України. 
Як підтверджується матеріалами справ, правовою підставою для користування сторонами спірною квартирою є наказ КП «Господар Дарницького району міста Києва» № 57 від 25 грудня 2012 року, згідно з яким основним квартиронаймачем є ОСОБА_1 , склад її сім`ї: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 . Відтак, можливість проживання сторін у справі у спірній квартирі житловою площею 30,8 кв. м була встановлена ще у 2012 році, договір найму не переукладався, доказів перебування сторін на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, сторонами не надано.
Згідно витягу Реєстру територіальної громади м. Києва станом на 16.06.2021 рік (а.с 152, т. 1) за адресою АДРЕСА_1 у житловому приміщенні зареєстровані три особи (ІНФОРМАЦІЯ_1., ІНФОРМАЦІЯ_2. та ІНФОРМАЦІЯ_3.) 
ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4, з 05 грудня 2016 року знятий з місця проживання за адресою АДРЕСА_1 , у зв`язку з вибуттям до нового місця проживання за адресою: АДРЕСА_3 (довідка від 25.11.2020 р., а.с 32, т.1; довідка від 25.03.2024 р., а.с. 168 т. 2). Доказів на підтвердження вселення ОСОБА_4 в установленому порядку (ст. 65 ЖК) та факту його постійного проживання у спірному житловому приміщенні як члена сім`ї наймача (колишнього члена сім`ї) та ведення спільного господарства в ході розгляду справи не здобуто. 
На час надходження позову на вирішення суду, так і на час ухвалення рішення, право користування спірним житловим приміщенням мають наймач - позивачка ОСОБА_1 , її неповнолітня, донька ОСОБА_2   та відповідач ОСОБА_3 . Отже, правові підстави для вирішення позовних вимог про порядок користування спірним житлом до ОСОБА_4 відсутні.
Відповідно до статті 47 Конституції України кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду.
Відповідно до частин першої, четвертої статті 816 ЦК України у договорі найму житла мають бути вказані особи, які проживатимуть разом із наймачем. Ці особи набувають рівних з наймачем прав та обов`язків щодо володіння та користування житлом. Порядок володіння та користування житлом наймачем та особами, які постійно проживають разом з ним, визначається за домовленістю між ними, а у разі спору - встановлюється за рішенням суду.
Тлумачення частини четвертої статті 816 ЦК України дає підстави для висновку, що первинне значення у врегулюванні відносин щодо порядку користування жилим приміщенням має домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування жилим приміщенням, такий порядок користування може встановити суд. 
Оскільки між квартиронаймачем ОСОБА_1 та колишнім членом її сім`ї, ОСОБА_3 існує спір щодо користування наданою їм у встановленому законом порядку у найм квартирою, можливість досягти домовленості щодо порядку користування спільним житлом відсутня у зв`язку з триваючим конфліктом, порядок користування підлягає встановленню судом відповідно до експертного висновку № 686/04/2021, складеного 09 квітня 2021 року.
Ураховуючи існуючу технічну можливість перепланування квартири для утворення двох ізольованих кімнат, що включає здійснення ремонтно-будівельних робіт, зокрема щодо встановлення перегородок, у користування ОСОБА_1 та малолітній ОСОБА_2 виділяється житлова кімната, площею 16,5 кв. м.; в користування ОСОБА_3 - житлова кімната, площею 14.3 кв.м. Коридор, ванну, вбиральню, кухню залишаються  у спільному користуванні. 
Оскільки, для утворення окремих ізольованих кімнат необхідно демонтувати перегородку кладової та встановити нову перегородку з дверним прорізом, забезпечивши можливість проходу з коридору через відокремлену частину кімнати № 5 (площею 16,5 кв. м), на позивача ОСОБА_1 покладається за власний рахунок здійснити наступний перелік ремонтно-будівельних робіт , згідно п. 1.2 висновку №686/04/2021 від 09.04.2021 року судової будівельно-технічної експертизи:
- Демонтувати суміжну перегородку між кладовою та житловою кімнатою № 5 (площею 16,5 кв.м), 
- влаштувати нову «Г»-подібну перегородку полегшеної конструкції з дверним прорізом в об`ємі приміщення житлової кімнати № 5 (площею 16,5 кв. м)
- закласти дверний проріз в перегородці між кладовою та коридором №1 (площею 4,9 кв.м).
Оскільки доказів проживання ОСОБА_4 у спірному житловому приміщенні як члена сім`ї наймача (колишнього члена сім`ї) та ведення спільного господарства в ході розгляду справи не здобуто, заявлені до нього позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Ураховуючи, що доводи апеляційної скарги знайшли часткове підтвердження, а суд першої інстанції припустився помилки у застосуванні норм матеріального права, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, рішення суду у частині відмовлених позовних вимог про встановлення порядку користування квартирою - скасуванню із ухваленням нового рішення про часткове задоволення позову.
Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
За подання позову ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 840,40 грн. За наслідками вирішення спору позовні вимоги задоволено частково,  до ОСОБА_3 .
Отже з останнього на користь ОСОБА_1 підлягають стягненню судові витрати у загальному розмірі 9516,80 грн, а саме: судовий збір, сплачений при поданні позову  у розмірі 420 грн; 6500 грн витрат на проведення будівельно-технічної експертизи; 1125 грн  витрат на правову допомогу у суді першої інстанції; 631 грн витрат із сплати судового збору, пов`язаного із апеляційним переглядом, та 840,80 грн витрат із сплати судового збору за подання касаційної скарги.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 06 жовтня 2021 року в частині позовних вимог ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до  ОСОБА_3 ,ОСОБА_4 , комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування квартирою скасувати, ухвалити нове рішення.
Позовні вимоги ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування квартирою задовольнити частково.
Встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1 виділивши в користування ОСОБА_1 та малолітній ОСОБА_2 житлову кімнату, площею 16,5 кв. м.
В користування ОСОБА_3 виділити житлову кімнату, площею 14.3 кв.м.
Коридор, ванну, вбиральню, кухню залишити  у спільному користуванні.
Зобов`язати ОСОБА_1 ,  за власний рахунок здійснити наступний  перелік ремонтно-будівельних робіт згідно п. 1.2 висновку №686/04/2021 від 09.04.2021 року судової будівельно-технічної експертизи:
- Демонтувати суміжну перегородку між кладовою та житловою кімнатою № 5 (площею 16,5 кв.м); 
- влаштувати нову «Г»-подібну перегородку полегшеної конструкції з дверним прорізом в об`ємі приміщення житлової кімнати №5 (площею 16,5 кв. м);
- закласти дверний проріз в перегородці між кладовою та коридором № 1 (площею 4,9 кв.м).
В позові про встановлення користування квартирою до ОСОБА_4 відмовити. 
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1   (РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір, сплачений при поданні позову  у розмірі 420 грн.; 6500 грн. витрат на проведення будівельно-технічної експертизи; 1125 грн  витрат на правову допомогу у суді першої інстанції; 631 грн. витрат із сплати судового збору, пов`язаного із апеляційним переглядом, та 840,80 грн витрат із сплати судового збору за подання касаційної скарги, а всього 9516,80 (дев`ять тисяч п`ятсот шістнадцять) грн.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів.

Судді                                                                                                                    Є. П. Євграфова
 
                                                                                                                             О. В. Желепа
 
                                                                                                                             О. Ф. Мазурик