КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
 
апеляційне провадження №22-ц/824/7222/2024
справа №359/8552/21

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2024 року                                                                                                м.Київ
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
судді-доповідача       Поліщук Н.В.
суддів                         Невідомої Т.О., Соколової В.В.
за участю секретаря судового засідання Крисіної В.О.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 липня 2023 року, постановлену під головуванням судді Муранової-Лесів І.В.,
у справі за позовом Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до Бориспільської міської ради Київської області, Виконавчого комітету Бориспільської міської ради, ОСОБА_1 , треті особи: Приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Остапенко Євгенія Євгеніївна, ОСОБА_2 , про визнання протиправним рішень та витребування майна з чужого незаконного володіння, -
 
встановив:
У вересні 2021 року Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) звернулось до суду із позовом про визнання протиправним рішень та витребування майна з чужого незаконного володіння.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 липня 2023 року залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.
Не погодившись з постановленою ухвалою, ЦМУ МЮ (м. Київ) подано апеляційну скаргу.
В обґрунтування апеляційної скарги посилається на порушення норм процесуального права. Зазначає, що для залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України повинно існувати ряд причин: повторна, тобто друга поспіль неявка позивача у судове засідання; повідомлення позивача про судове засідання належним чином; відсутність поважних причин неявки позивача у судове засідання, або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; нез`явлення в судове засідання позивача перешкоджає вирішенню спору; від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності.
Вказує, що в судові засідання, які були призначені 08 травня 2023 року та 19 червня 2023 року, представник позивача не з`явився, направив клопотання про відкладення судового розгляду.
Звертає увагу, що 08 травня 2023 року у місті Києві оголошено повітряну тривогу, дорога до суду займає майже дві години, тому представники позивача об`єктивно не могли забезпечити явку у судове засідання, що, на думку позивача, є поважною причиною.
Вказує, що про усі судові засідання позивач повідомлявся належним чином на  зазначену представником позивача для листування офіційну електронну адресу ЦМУ МЮ (м.Київ), однак матеріали справи не містять жодної заяви позивача з проханням направляти судові повістки на електронну адресу. Уважає, що єдиним доказом належним повідомлення є розписка.
Звертає увагу, що судова повістка на 19 липня 2023 року до ЦМУ МЮ (м. Київ) не надходила.
Зазначає, що суд залишає заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи.
Стверджує, що судом першої інстанції 08 травня 2023 року, 19 червня 2023 року не було установлено неповажності неявки судове засідання, при цьому, на судове засідання, призначене на 19 липня 2023 року, позивач не отримував повістки.
Мотивуючи наведеним, просить суд ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 липня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В судовому засіданні представник скаржника - ОСОБА_3 , яка діє в інтересах скаржника, доводи апеляційної скарги підтримала, просила суд її задовольнити.
Адвокат Кузьменко В.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 , проти задоволення апеляційної скарги заперечував, пославшись на її необґрунтованість.
Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки не повідомляли.
Відповідно до статті 372 ЦПК України суд ухвалив розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників, які з`явились у судове засідання, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Залишивши без розгляду позов Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), суд вказав, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, що є підставою для застосування пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.
Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції та зазначає про таке.
Згідно статті 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його не з`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 5 статті 223, пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка перешкоджає розгляду справи.
Такий висновок, узгоджується із висновками викладеними у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21), від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц (провадження № 61-9020св21), від 05 вересня 2022 року у справі № 325/218/21-ц (провадження 61-4672св22).
З матеріалів справи установлено, що у вересні 2021 року ЦМУ МЮ (м. Київ) звернулось до суду із позовом про визнання протиправними рішень та витребування майна з чужого незаконного володіння.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 29 листопада 2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 березня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (том 2 а.с. 140).
Згідно даних протоколу судового засідання від 24 березня 2023 року у судовому засіданні був присутній представник позивача - ОСОБА_4 .
Про наступне судове засідання представник позивача повідомлений належним чином, що підтверджується даними довідки від 24 березня 2023 року (том 2 а.с.139).
05 травня 2023 року на адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи (том 2 а.с. 141-142).
Згідно даних протоколу судового засідання від 08 травня 2023 року  судове засідання у справі відкладено на 19 червня 2023 року (том 2 а.с. 159).
10 травня 2023 року на електронну адресу позивача направлено судову повістку про виклик до суду на 19 червня 2023 року (том 2 а.с. 162-163).
16 червня 2023 року на адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи (том 2 а.с. 165-166).
27 червня 2023 року на електронну адресу позивача направлено судову повістку про судове засідання, призначене на 19 липня 2023 року (а.с. 186-187).
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 липня 2023 року позов ЦМУ МЮ (м. Київ) залишено без розгляду (том 2 а.с. 189-190).
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.
Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
Наведені правові висновки викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 28 липня 2021 року у справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21).
Разом з тим, перевіряючи мотиви ухвалення оскаржуваного судового рішення, колегія суддів звертає увагу на таке.
Згідно даних протоколу судового засідання від 08 травня 2023 року, судове засідання у справі відкладено на 19 червня 2023 року (том 2 а.с. 159).
10 травня 2023 року на електронну адресу позивача направлено судову повістку про виклик до суду у судове засідання на 19 червня 2023 року (том 2 а.с. 162-163).
16 червня 2023 року на адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи (том 2 а.с. 165-166).
27 червня 2023 року на електронну адресу позивача направлено судову повістку про судове засідання, призначене на 19 липня 2023 року (а.с. 186-187).
Верховний Суд у постанові №761/14537/15-ц від 13 липня 2022 року зазначив, що: "відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку".
З матеріалів справи установлено, що позивач повідомлявся про розгляд справи шляхом направлення судової кореспонденції на офіційну електронну адресу, зазначену позивачем, відтак колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги тій частині, що доказом належного повідомленням учасника про розгляд справи є лише розписка.
Разом з цим, перевіряючи доводи апеляційної скарги про неповідомлення позивача про судове засідання, призначене на 19 липня 2023 року, колегія суддів звертає увагу на таке.
Відповідно до даних судової повістки про судове засідання призначене на 19 липня 2023 року, таку адресовано на електронну адресу ЦМУ МЮ (м. Київ) vsr@ko.minjust.gov.ua (том 2 а.с. 186).
Разом з цим, згідно даних відомостей із електронної пошти, зазначену судову повістку направлено на адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , що є відмінною від електронної адреси, зазначеної позивачем для зв`язку (том 2 а.с. 187).
За установлених обставин, колегія суддів уважає обґрунтованими доводи скаржника в частині неповідомлення останнього про судове засідання, призначене на 19 липня 2023 року, та робить висновок, що за відсутності відомостей про належне повідомлення позивача про судове засідання відсутні правові підстав для застосування пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.
Відтак, колегія суддів робить висновок, що ухвала Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 липня 2023 року постановлена з порушенням норм процесуального права, отже підлягає скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Керуючись статтями  259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд -
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) задовольнити.
 
Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 липня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Повну постанову  складено  15 квітня  2024 року. 

Суддя-доповідач                                                      Н.В. Поліщук

Судді                                                                         Т.О. Невідома

                                                                                      В.В. Соколова