ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
                                                                                      Головуючий І інстанції: Панов М.М.
21 травня 2024 р.	Справа № 520/12111/23	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,
Суддів: Бегунца А.О. ,  Курило Л.В. ,
за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Коломойцева Миколи Миколайовича на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до       Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні ді, -
В с т а н о в и в:
24.05.2023 року представник позивача ОСОБА_1 – адвокат Коломойцев М.М. звернувся до суду з позовом, в якому просив суд:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (далі – ГУ ДСНС у Харківській обалсті) щодо непроведення з ОСОБА_1 остаточного розрахунку при звільненні, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 грошового забезпечення з 01.01.2020 року по дату його звільнення за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня кожного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії;
- зобов`язати ГУ ДСНС у Харківській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за періоди:
- з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 року № 294-IX «Про Державний бюджет України на 2020 рік» (далі – Закон № 294-IX) на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії,
- з 01.01.2021 року по 31.12.2021 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 15.12.2020 року № 1082-IX «Про Державний бюджет України на 2021 рік» (далі – Закон № 1082-IX) на 1 січня 2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії,
- з 01.01.2022 року по 05.04.2022 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 02.12.2021 року № 1928-ІХ «Про Державний бюджет України на 2022 рік» (далі – Закон № 1928-ІХ) на 1 січня 2022 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії;
- зобов`язати ГУ ДСНС у Харківській області здійснити ОСОБА_1 нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з військової служби за період з 01.01.2020 року по день фактичної виплати перерахованих сум грошового забезпечення.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23, що набрало законної сили 11.01.2024 року,   задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Так, судовим рішенням визнано протиправною бездіяльність ГУ ДСНС у Харківській області щодо непроведення з ОСОБА_1 остаточного розрахунку при звільненні, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 грошового забезпечення з 01.01.2020 року по дату його звільнення за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня кожного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії.
Зобов`язано ГУ ДСНС у Харківській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за періоди:
- з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом № 294-IX на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії;
- з 01.01.2021 року по 31.12.2021 рок за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом № 1082-IX на 1 січня 2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії;
- з 01.01.2022 року по 05.04.2022 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом № 1928-ІХ на 1 січня 2022 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії.
Зобов`язано ГУ ДСНС у Харківській області здійснити ОСОБА_1 нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з військової служби за період з 01.01.2020 року по день фактичної виплати перерахованих сум грошового забезпечення.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.01.2024 року у справі № 520/12111/23 апеляційну скаргу ГУ ДСНС у Харківській області задоволено частково.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року скасовано в частині задоволення позовних вимог про зобов`язання ГУ ДСНС у Харківській області здійснити ОСОБА_1 нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з військової служби за період з 01.01.2020 року по день фактичної виплати перерахованих сум грошового забезпечення.
Прийнято постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в цій частині відмовлено.
В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23 залишено без змін.
30.01.2024 року до Харківського окружного адміністративного суду надійшло заява представник позивача ОСОБА_1 – адвоката Коломойцева М.М. про встановлення судового контролю за виконанням рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23, у якій заявник просить забезпечити виконання судового рішення, шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень – ГУ ДСНС у Харківській області подати до суду звіт про виконання судового рішення.
Своє звернення до суду представник позивача аргументує тим, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23 набрало законної сили 11.01.2024 року. Так, позивач підтверджує, що відповідачем було здійснено перерахунок та виплату його грошового забезпечення. Однак, такий перерахунок зроблено неправильно, оскільки після перерахунку відповідачем було знехтувано відсотковий розмір премії, який був встановлений позивачу у відповідних місяцях 2020-2022 років, з невідомих причин відсотковий розмір премії встановлено у зменшеному відсотку.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2024 року заяву представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Коломойцева М.М. про встановлення судового контролю за виконанням рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23 залишено без задоволення.
Висновок суду вмотивований тим, що зобов`язання суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання постанови, є правовим наслідком судового рішення і саме в його резолютивній частині повинно бути визначено обов`язок подати звіт, оскільки встановити судовий контроль за невиконанням рішення суб`єктом владних повноважень - відповідачем у справі суд першої інстанції може лише під час прийняття рішення у справі.
Вказаною нормою КАС України передбачено право, а не обов`язок суду, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, зобов`язати суб`єкта владних повноважень, проти якого ухвалено судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Дослідивши наявні матеріали справи суд встановив, що під час судового розгляду справи №520/12111/23, позивачем не заявлялась вимога щодо встановлення судового контролю за рішенням суду в порядку статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України, не було наведено доводів та не було надано доказів, які б свідчили про те, що відповідач ухилятиметься від виконання рішення суду, після набрання таким рішенням законної сили.
Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі представник позивача ОСОБА_1 – адвокат Коломойцев М.М., посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2024 року та прийняти постанову, якою задовольнити заяву про встановлення судового контролю.
Аргументи, наведені представником позивача в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у заяві.
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308).
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).
Дослідивши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судове рішення слід змінити з підстав та мотивів його прийняття, з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Частиною восьмою ст. 382 КАС України передбачено, що судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснюється також у порядку, встановленому статтею 287 цього Кодексу.
За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Половина суми штрафу стягується на користь позивача, інша половина - до Державного бюджету України.
Окремо слід вказати, що встановити судовий контроль за виконанням рішення суб`єктом владних повноважень - відповідачем у справі суд може, а отже наділений правом, а не закріпленим обов`язком, під час прийняття рішення у справі.
Такий контроль здійснюється судом шляхом зобов`язання надати звіт про виконання судового рішення, розгляду поданого звіту на виконання рішення суду першої інстанції, а у разі неподання такого звіту - встановленням нового строку для подання звіту та накладанням штрафу.
При цьому, зазначені процесуальні дії є диспозитивним правом суду, яке може використовуватися в залежності від наявності об`єктивних обставин, які підтверджуються належними та допустимими доказами.
Аналогічна правова позиція підтверджується практикою Верховного Суду, що викладена у додатковій постанові від 31.07.2018 року по справі № 235/7638/16-а (адміністративне провадження № К/9901/43354/18) та в ухвалі від 23.04.2019 року у справі № 805/516/18-а. Колегія суддів також звертає увагу на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в ухвалі від 20.06.2018 року у справі № 800/592/17, а саме, що клопотання про встановлення судового контролю може бути подано й задоволено судом вже після ухвалення рішення у справі.
Отже, позивача не позбавлено можливості звернутися із клопотанням про встановлення судового контролю після прийняття судом рішення у справі, у разі існування ризику його не виконання.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішення у справі «Шмалько проти України» від 20.07.2004 року, виконання судового рішення є невід`ємним елементом права на судовий захист, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду
Відповідно до ст. 129-1 Конституції України, судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.
Так, Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23, що набрало законної сили 11.01.2024 року,   зокрема, зобов`язано ГУ ДСНС у Харківській області здійснити ОСОБА_1  перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за періоди: з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом № 294-IX на 1 січня 2020 року, з 01.01.2021 року по 31.12.2021 рок за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом № 1082-IX на 1 січня 2021 року, з 01.01.2022 року по 05.04.2022 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом № 1928-ІХ на 1 січня 2022 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії.
На виконання рішення суду ГУ ДСНС у Харківській області провело перерахунок грошового забезпечення та здійснило виплату з урахування раніше виплачених сум та податків грошове забезпечення за період проходження служби 2020-2022 р.р. ОСОБА_2 , що не заперечується позивачем.
При цьому, представник позивача вказує, що сума грошового забезпечення, яка нарахована відповідачем на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23, розрахована із зменшенням відсоткового розміру премії, а саме: січень 2020 року - замість 131 % від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 58,5 %; лютий 2020 року - замість131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 63,6%; березень 2020 року - замість 90% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 63,6%; квітень 2020 року - замість 131 % від перерахованого посадового окладу, встановлена  премія 29,2%; травень 2020 року - замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 63,6%; червень 2020 року – замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 63,6%; липень 2020 року – замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 63,6%; серпень 2020 року – замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 63,6%; вересень 2020 року – замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 64,4%; жовтень 2020 року – замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 64,4%; листопад 2020 року – замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 64,4%, грудень 2020 року – замість 131% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 64,4%; січень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 53,6%; лютий 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 53,6%; березень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 53,6%; квітень 2021 року – замість 150%, встановлена премія 53,6%; травень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 53,6%; червень 2021 року – замість 150%, встановлена премії 53,6%; липень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 53,6%; серпень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 53,6%; вересень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 52,2%; жовтень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 51,4%; листопад 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 51,4%; грудень 2021 року – замість 150% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 51,4%; січень 2022 року – замість 193% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 22,3%; лютий 2022 року – замість 193% від перерахованого посадового окладу, встановлена премія 52,8%; березень 2022 року – замість 193%, встановлена премія 52,8%.
Колегія суддів зазначає, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.07.2023 року у справі № 520/12111/23, вирішено питання про право позивача на нарахування та виплату грошового забезпечення за 2020, 2021, 2022 роки, з урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом № 294-IX, Законом № 1082-IX та Законом № 1928-ІХ.
При цьому у цій справі судом не здійснювалася перевірка правильності нарахованої відповідачем позивачу суми премії,  а відтак вимоги щодо правильності обчислення відповідачем розміру відсотка премії не можуть бути предметом судового контролю у цій справі.
Предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.
Підстави адміністративного позову - це фактичні та юридичні обставини публічно-правового спору, які обґрунтовують можливість подання такого позову, це факти, які відповідно до норм матеріального права вказують на наявність (відсутність) між позивачем та відповідачем спірних правовідносин.
Відтак, для встановлення тотожності підстав позову визначальне значення має коло обставин та фактів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Не є зміною підстав адміністративного позову викладення одних і тих же обставин, але в іншій стилістичній формі або із зазначенням обставин, які були відомі заявникові під час подання ним первісної заяви, але були названі ним інакше.
Визначаючи підстави позову як елемент його змісту суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.
Приходячи до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Коломойцева М.М. про встановлення судового контролю за виконанням судового рішення у справі № 520/12111/23, з урахуванням наведених вище обставин, колегія суддів зазначає, що поставлені представником позивача у заяві питання не можуть бути предметом судового контролю у цій справі відповідно до положень ст. 382 КАС України, оскільки предмет спору у справі не стосувався чітко визначених розмірів додаткових видів грошового забезпечення позивача ОСОБА_1 .  
За наслідками розгляду апеляційної    скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України).
Підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового судового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неправильне застосування норм матеріального або порушення норм процесуального права (п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України).
Оскільки висновок суду першої інстанції щодо підстав для прийняття рішення про відмову в задоволені заяви представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Коломойцева М.М. не підлягає застосуванню, колегія суддів з урахуванням положень ч. 1 та ч. 2 ст. 308, п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1, ч. 4 ст. 317 КАС України приходить до висновку про необхідність зміни судового рішення з підстав та мотивів його прийняття, тобто зміни мотивувальної частини судового рішення.
Відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58), - принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 315, 317, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -    
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Коломойцева Миколи Миколайовича задовольнити частково.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2024 року змінити з підстав та мотивів її прийняття.
          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		Л.В. Мельнікова	
Судді	   	А.О. Бегунц    Л.В. Курило   	
          
Постанова у повному обсязі складена і підписана 29 травня 2024 року.