ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/578/24 Справа № 204/6795/22 	  	Суддя у 1-й інстанції - Дурач О.А. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова  В. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року                                                                м.Кривий Ріг

Справа № 204/6795/22

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.
суддів - Бондар Я.М., Остапенко В.О.
секретар судового засідання - Гладиш К.І.

сторони:
позивач -  ОСОБА_1 , 
відповідачка -  ОСОБА_2 , 

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, апеляційну скаргу відповідачки  ОСОБА_2 на заочне рішення Великоновосілківського районного суду Донецької області від 11 січня 2023 року, яке ухвалене суддею Дурач О.А. у смт Великв Новосілка Донецької області та повне судове рішення складено 11 січня 20023 року, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
       В обґрунтування позову зазначив, що 27.11.2018 між сторонами був зареєстрований шлюб. Під час шлюбу у них народилася малолітня дитина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає з відповідачкою. Щомісячно, позивачем надаються кошти відповідачці на утримання доньки. ІІід час спільного проживання з відповідачкою, він переконався в тому, що у них різні погляди на життя, різні життєві позиції, принципи та сімейні цінності. Між ними відсутнє порозуміння та спілкування, кожен живе окремо своїм життям. Спільне життя з відповідачкою не склалося, у них фактично припинені подружні стосунки з кінця 2020 року. На даний момент проживають окремо. 
Посилаючись на викладене, просив суд розірвати шлюб між ним та відповідачкою ОСОБА_5 .
Заочним рішенням Великоновосілківського районного суду Донецької області від 11 січня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задоволено в повному обсязі.
Розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був зареєстрований Великоновосілківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), 27 листопада 2018 року, актовий запис № 99.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 залишено прізвище - « ОСОБА_6 ».
Ухвалою Великоновосілківського районного суду Донецької області від 02 жовтня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви відповідачки ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення суду.
В апеляційній скарзі відповідачка ОСОБА_2 просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд не повідомив відповідачку ОСОБА_2 про час та місце розгляду справи, а посилання суду на наявність оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України є безпідствним, адже в матеріалах справи відсутні докази про розміщення такого оголошення. Крім того, вказує на те, що позивач приховав від суду наявність другої спільної дитини – ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 . Також, вважає, що суд був зобов?язаний надати сторонами строк для примирення.
Відзив на апеляційну скаргу не подано.
Учасники справи, будучи завчасно належним чином повідомленими про час і місце розгляду, в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, що (у відповідності до ч.2 ст. 372 ЦПК України) не перешкоджає розглядові справи.
Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, тому не може бути перешкодою для розгляду судом апеляційної інстанції питання по суті.
Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі № 907/425/16.
У постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 суд дійшов висновку про те, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд апеляційної інстанції вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Колегія суддів не вбачає підстав для визнання обов`язкової явки сторін по справі в судове засідання, оскільки наявні у справі матеріали є достатніми для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи.
Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося.
Заслухавши суддю-доповідача,перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Ухвалюючи рішення про задоволення позову та розриваючи шлюб між ОСОБА_1 , і ОСОБА_2 , суд першої інстанції виходив з наявності підстав для розірвання шлюбу між сторонами, оскільки вони спільного господарства не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують, у позивача відсутнє волевиявлення щодо підтримання подальших сімейних відносин.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час та місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
Як вбачається з матеріалів справи, апеляційна скарга відповідачки ОСОБА_2 обґрунтована тим, що справу розглянуто судом за її відсутності, без належного повідомлення про дату, час та місце розгляду справи.
Згідно ч. 2 ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання, якщо їх явка не є обов`язковою.
Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. 
Згідно ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідно до ч. 1,2 ст. 12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», якщо остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи учасників справи знаходиться на тимчасово окупованій території, суд викликає або повідомляє учасників справи, які не мають офіційної електронної адреси, про дату, час і місце першого судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання.  Суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії.  З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.  
Судом першої інстанції встановлено, що, згідно відповіді на запит суду від Управління з питань громадянства, реєстрації та еміграції паспортизації ГУ ДМС України у Донецькій області, за наявними обліками РТГ ІП "Реєстрація місця проживання" ЄІАС УМП ДМС України відомості щодо факту реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання на території Донецької області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відсутні, у зв?язку з чим повідомлення відповідачки про час та місце розгляду справи було здійснено, шляхом розміщення оголошення на веб-сайті «Судова влада України».
Разом з тим, матеріалами справи підтверджено, що під час реєстрації шлюбу Великоновосілківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), ОСОБА_5 отримала призвіще « ОСОБА_6 » (а.с. 9).
Разом з тим, суд першої інстанції не вирішував питання щодо місця рестрації ОСОБА_2 та не здійснював виклик останньої у судове засідання у порядку, визначеному ЦПК України.
За таких обставин не можна вважати, що суд першої інстанції належним чином повідомив її про дату, час і місце судового засідання.
За таких обставин відповідачка ОСОБА_2 не була присутньою в судовому засіданні під час розгляду справи судом першої інстанції та не була належним чином, у встановленому законом порядку, повідомлена про розгляд справи судом.
Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі – Конвенція) таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Право відповідачки ОСОБА_2 знати про час і місце судового засідання, що є складовою права на доступ до правосуддя, передбачене статтею 6 Конвенції, в даному випадку було дотримано не у повній мірі.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права та розгляду справи за відсутності відповідачки ОСОБА_2 , без обов`язкового належного повідомлення її про час та місце розгляду справи, що є обов?язковою підставою для скасування рішення суду на підставі п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , який зареєстрований 27.11.2018 року Великоновосілківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис № 99. Після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_5 отримала призвіще « ОСОБА_6 » (а.с. 70).
ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася ОСОБА_4 , батьками якої у свідоцтві про народження зазначені сторонни у справі: мати ОСОБА_2 , та батько ОСОБА_1 (а.с. 71).
ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_7 , батьками якої у свідоцтві про народження зазначені сторони у справі: мати ОСОБА_3 та батько ОСОБА_1 (а.с. 72-зворот).
05 вересня 2022 року ОСОБА_8 звернувся до суду із позовом про розірвання шлюбу із ОСОБА_2 , зазначивши, що вони мають одну спільну дитину – ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Згідно з вимогами ч.ч.1, 2 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини.
Отже, існує обмеження для звернення як чоловіка, так і дружини із заявами про розірвання шлюбу протягом вагітності дружини та до досягнення дитиною одного року.
Згідно п. 5 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, суд повертає позовну заяву про розірвання шлюбу коли вона подана під час вагітності дружини або до досягнення дитиною одного року без дотримання вимог, встановлених Сімейним кодексом України .
З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_7 , батьками якої є сторонни у справі: мати ОСОБА_3 , та батько ОСОБА_1 (а.с. 72-зворот).
Тобто, звертаючись до суду, позивач не повідомив суд, що він та відповідачка мають двох малолітніх доньок, та що менша донька – ОСОБА_9 , які, станом на час подання позову (05 вересня 2022 року), так і станом на день ухвалення оскаржуваного рішення суду (11 січня 2023 року), не досягла однорічного віку.
Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п.9 Постанови "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" від 21 грудня 2007 року за № 11, згідно з ч. 2 ст. 110 СК позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлено протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки злочину щодо другого з подружжя або дитини. Вказане обмеження стосується як чоловіка, так і дружини, включаючи випадки, коли дитина народилася мертвою або померла до досягнення нею одного року.
Встановивши зазначені обставини, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі за заявою про розірвання шлюбу, а якщо воно було відкрито, - припиняє провадження у справі. Ухвали такого роду не є перепоною для повторного звернення до суду з тих самих підстав у зв`язку зі зміною обставин, згаданих у вказаній нормі.
Вказана позиція підтримана у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року по справі №753/8546/17.
З наведеного слідує, що висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог є передчасним.
Відповідно до ч.1 ст.377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду з підстав, визначених статтями 255 і 257 цього Кодексу.
За таких обставин, оскільки дитині сторін на момент звернення до суду з позовною заявою не виповнилося одного року, враховуючи обмеження на звернення як чоловіка, так і дружини із заявами про розірвання шлюбу протягом вагітності дружини та до досягнення дитиною одного року, рішення суду необхідно скасувати, а провадження у справі закрити.
Керуючись ст. ст. 367,368,374, 377, 381, 383, 384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу відповідачки ОСОБА_2 – задовольнити частково.
Заочне рішення Великоновосілківського районного суду Донецької області від 11 січня 2023 року - скасувати.
Провадження у справі за позовом  ОСОБА_1 до  ОСОБА_3  про розірвання шлюбу - закрити.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23 квітня 2024 року.

Головуючий:

Судді: