ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року	Львів	Справа № 380/15870/23 пров. № А/857/5132/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого-судді                                     Курильця А.Р.,
суддів                                                           Мікули О.І., Ніколіна В.В.,
з участю секретаря                                     Кулабухової М.М.,
представника позивача                              Левковича Т.В.,
представника відповідача                          Гуньковської М.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Кормотех», Міністерства економіки України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кормотех» до Міністерства економіки України про визнання дії та бездіяльності протиправними,-

суддя в 1-й інстанції ОСОБА_1 ,
час ухвалення рішення 08.02.2024 року, 14:44 год.,
місце ухвалення рішення м.Львів,
дата складання повного тексту рішення 12.02.2024 року,

                                                          в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кормотех» звернулося в суд з позовом до Міністерства економіки України про визнання дії та бездіяльності протиправними.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства економіки України Про відмову у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, ТОВ Кормотех від 16.05.2023 № 3593. Зобов`язано Міністерство економіки України повторно розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Кормотех від 03.04.2023 (вх. від 03.04.2023 № П 2320) щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.
          Не погоджуючись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення в частині відмови в задоволенні позову та прийняти постанову про задоволення позову повністю, оскільки суд          першої          інстанції при прийнятті рішення не врахував,          що у Відповідача надалі           існує можливість обрати альтернативний спосіб поведінки. Натомість, за фактом розгляду           справи           з метою ефектного способу захисту, у відповідача має бути лише один варіант правомірної поведінки – видати висновок щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими             операціями з експорту          та імпорту товарів, установлених Національним банком на підставі          поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Кормотех» заяви від 03.04.2023 року.          
          Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення в частині задоволення позову та прийняти постанову про відмову в задоволенні позову повністю, оскільки оскаржуваний наказ від 16.05.2023 № 3593 «Про відмову у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, ТОВ «Кормотех»» видано Мінекономіки на виконання власних повноважень та у межах і спосіб, передбачених чинним законодавством. Пунктом 3 Порядку № 104, визначено перелік документів, які подає резидент для одержання висновку, та зазначає, що за результатом правової експертизи поданих позивачем документів встановлено, що підпис продавця Luca Carollo у Додатковій угоді від 24.03.2023 № 1 до Договору у примірниках українською та англійською мовами відрізняється від його підпису в Договорі (Контракті). Наведене, може свідчити про те, що у підписанта Додаткової угоди немає повноважень на підписання вищевказаного документу, а тому договір може бути визнано недійсним або неукладеним, якщо виявиться що він підписаний контрагентом, який не підписував договір. Зазначає, що ТОВ «Кормотех» не надавало до Мінекономіки будь яких документів, на підтвердження чи спростування повноважень підписанта вищезазначеної Додаткової угоди, а тому подаючи заяву від 03.04.2023 № П 2320 позивач подав документи з порушенням вимог, зазначених у пункті 3 Порядку № 104, в тому числі вимог щодо комплектності та оформлення документів, що і стало підставою для прийняття оскаржуваного наказу.
          Представник відповідача в судовому засіданні свою апеляційну скаргу підтримав, апеляційну скаргу позивача заперечив, просить рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року в частині задоволення позову скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити.
          Представник позивача в судовому засіданні свою апеляційну скаргу підтримав, апеляційну скаргу відповідача заперечив, просить рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року в частині відмови в задоволенні позову скасувати та прийняти постанову, якою позов задовольнити.
          Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги слід залишити без задоволення з таких підстав.
          ТОВ «Кормотех» є зареєстрованою юридичною особою, великим платником податків, перебуває на обліку в Західному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі із великими платниками податків, здійснює зовнішньоекономічну діяльність. Основним видом економічної діяльності ТОВ «Кормотех» є виробництво готових кормів для домашніх тварин (КВЕД 10.92).
          Судом встановлено, що між ТОВ «Кормотех», як покупцем, та Clevertech S.P.A. (юридична особа за законодавством Італії), як продавцем, укладено договір № 13072022 від 13.07.2022.
          Відповідно до п. 1.1. договору № 13072022 від 13.07.2022, метою і предметом цього Договору є придбання Покупцем лінії розвантаження та сушіння паучів (надалі - «Товар») у Продавця та послуги з технічного нагляду під час монтажних робіт Товару, налаштування і пуску в експлуатацію Товару (надалі разом - «Послуги»).
          Згідно із п. 2.3. договору № 13072022 від 13.07.2022, загальна сума Договору становить 1 130 000,00 (один мільйон сто тридцять тисяч євро, 00 євроцентів) Євро. Відповідно до п. 3.1. договору № 13072022 від 13.07.2022, оплата Товару та Послуг проводиться Покупцем в порядку, визначеному в Додатку 2.
          Згідно із додатком 2 до вказаного договору встановлено: А) графік оплати: 1. Часткова передоплата за Товар, 1 тиждень з моменту підписання договору - 205 260,00 Євро. 2. Часткова передоплата за Товар, 2 тижня з моменту підписання договору - 205 260,00 Євро. 3. Часткова передоплата за Товар, через 35 тижнів після підписання договору га отримання Покупцем повідомлення про готовність Товару до відвантаження - 513 150,00 Євро. 4. Часткова передоплата за Товар, 1 тиждень після відвантаження Товару - 102 630,00 Євро. 5. Оплата за Послуги, після отримання позитивного SAT тесту та підписання Акта наданих послуг - 103 700,00 Євро.
          На виконання договору № 13072022 від 13.07.2022 ТОВ «Кормотех» оплачено 08.08.2022 та 23.08.2022 Clevertech S.P.A. по 205 260,00 Євро, загалом 410 520 Євро.
          Згідно із додатком 2 до вказаного договору встановлено: Б) Графік поставки: 2.1. Готовність товару до відвантаження від Продавця - не пізніше 34 тижня з дати першого платежу. 2.2. Відвантаження товару від Продавця - не пізніше 36 тижня з дати першого платежу 2.3. Надання Послуг та підписання Акту наданих послуг та Акту пуску обладнання в експлуатацію 4 (чотири) тижні з дати розмитнення товару.
          Відповідно до додаткової угоди № 1 від 24.03.2023 до договору № 13072022 від 13.07.2022 викладено додаток № 2 у новій редакції, зокрема визначено 31.07.2023, як остаточну дату відвантаження товару Позивачу.
          31.03.2023 Позивачем отримано офіційний лист від Clevertech S.P.A., яким останній повідомив про те, що не встигає здійснити виготовлення та поставку Товару в нормативний строк валютного контролю згідно з законодавством України (до 180 днів) через технічну складність виробу до 31.07.2023.
          Товариством з обмеженою відповідальністю «Кормотех» подано до Міністерства економіки України заяву від 03.04.2023 щодо продовження граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічною операцією із Clevertech S.P.A. до 31.07.2023 відповідно до зовнішньоекономічного контракту № 13072022 від 13.07.2022, до якої долучено: копію договору № 13072022 від 13.07.2022, додатків 1-3 до такого (специфікація, графік оплати і поставки, умови здачі-приймання Товару в експлуатацію (SAT), а також додаткову угоду № 1 від 24.03.2023 до договору № 13072022 від 13.07.2022, копії платіжних доручень в іноземній валюті № 251 від 02.08.2022 та № 280 від 23.08.2022, копію листа-повідомлення Clevertech S.P.A. від 31.03.2023.
          16.05.2022 за результатами розгляду поданих позивачем документів відповідачем видано наказ № 3593   «Про відмову у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, ТОВ «Кормотех» (далі також оскаржуваний наказ). Підставою видачі наказу вказано статтю 13 Закону України “Про валюту і валютні операції”, абзац третій пункту 10 Порядку видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2019 № 104, наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 27.02.2019 № 329 “Про затвердження форми заяви на одержання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком, та Інструкції щодо її заповнення, форми висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком”, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 04.03.2019 за № 218/33189, наказ Міністерства економіки України від 19.11.2021 № 944 “Про надання права підпису деяких наказів Міністерства економіки України та свідоцтв про реєстрацію представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності” та документи, подані ТОВ “Кормотех” (від 03.04.2023, вх. від 03.04.2023 № П 2320).
          05.06.2023 Міністерством економіки України сформовано лист №4432-10/2475-07 «Щодо розгляду звернення», яким позивача повідомлено про видачу спірного наказу та роз`яснено підстави його прийняття. Зокрема, зазначено, що за результатами правової експертизи встановлено, що підпис продавця Luca Carollo у додатковій угоді від 24.03.2023 №1 до договору у примірниках українською та англійською мовами відрізняється від його підпису в договорі.
          Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закон України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VIII (далі також Закон № 2473-VIII).
          Частинами 1, 2 статті 3 вказаного Закону № 2473-VIII регламентовано, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.
          Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.
          Згідно із частиною 1 статті 13 Закону № 2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
          Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.
          Порядок видачі висновку, у тому числі перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду, включаючи перелік товарів, за якими документи для видачі висновку підлягають залишенню без розгляду, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Видача висновку здійснюється безоплатно.
          Постановою Кабінету Міністрів України від 11.09.2019 №838 затверджено Положення про Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, у відповідності до пункту 1 якого Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (Мінекономіки) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.
          Мінекономіки є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує: формування та реалізує державну політику економічного, соціального розвитку і торгівлі, державну промислову політику, державну військово-промислову політику, державну інвестиційну політику, державну зовнішньоекономічну політику, державну політику у сфері технічного регулювання, стандартизації, метрології та метрологічної діяльності, управління об`єктами державної власності, розвитку підприємництва, державно-приватного партнерства, інтелектуальної власності, інноваційної діяльності в реальному секторі економіки, туризму та курортів (крім здійснення державного нагляду (контролю) у сфері туризму та курортів), державних та публічних закупівель, а також державного замовлення на підготовку фахівців, наукових, науково-педагогічних та робітничих кадрів, підвищення кваліфікації та перепідготовку кадрів; формування та реалізацію державної політики у сфері державної статистики, державного матеріального резерву, експортного контролю; формування державної політики у сфері захисту прав споживачів, державної політики з контролю за цінами, державної регуляторної політики та державної політики з питань ліцензування, дозвільної системи, нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності; реалізацію державної політики у сфері організації та контролю за виготовленням цінних паперів, документів суворої звітності; формування та реалізує державну аграрну політику, державну політику у сфері сільського господарства та з питань продовольчої безпеки держави, охорони прав на сорти рослин, тваринництва, насінництва та розсадництва; формування та реалізацію державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства та безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, лісового та мисливського господарства, ветеринарної медицини, безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, у сфері карантину та захисту рослин, у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів; формування державної політики у сфері нагляду (контролю) у системі інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу; формування та реалізує державну політику у сфері праці, зайнятості населення, трудової міграції, трудових відносин, соціального діалогу; формування та реалізацію державної політики у сфері промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, здійснення державного нагляду та контролю за додержанням вимог законодавства про працю та зайнятість населення.
          Мінекономіки є уповноваженим органом з питань координації діяльності з реалізації державного оборонного замовлення.
          Отже, Мінекономіки є суб`єктом владних повноважень, який уповноважений, з урахувань вимоги статті 13 Закону № 2473-VIII, за окремими операціями з експорту та імпорту товарів продовжувати граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, шляхом видачі висновку.
          У свою чергу, Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2019 №104 затверджено Порядок видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (далі Порядок №104), який визначає механізм видачі висновків щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком (далі - висновки), перелік документів, які подаються для видачі висновку, підстави для відмови у видачі висновку або залишення документів без розгляду і перелік товарів, за якими документи для видачі висновку залишаються без розгляду.
          Відповідно до пункту 2 Порядку №104 висновок видається Мінекономіки за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, що здійснюються резидентами, а саме:
          під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) виробничої кооперації - операціями з постачання сировини, матеріалів, вузлів, деталей, запасних частин, заготовок напівфабрикатів, комплектувальних та інших виробів галузевого і міжгалузевого призначення, що технологічно взаємозв`язані і необхідні для виготовлення кінцевої продукції;
          під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) консигнації - операціями з реалізації товарів, відповідно до яких одна сторона (консигнатор) зобов`язується за дорученням іншої сторони (консигнанта) продати протягом визначеного часу дії угоди консигнації за обумовлену винагороду з консигнаційного складу від свого імені товари, які належать консигнанту;
          під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) у будівництві - операціями з виробництва та постачання будівельних матеріалів, конструкцій, машин і механізмів, обладнання та матеріалів для виконання необхідних робіт;
          під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) тендерної поставки - операціями з постачання товарів, замовлених за результатами міжнародних торгів (тендерів);
          під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) гарантійного обслуговування - експортними операціями з постачання товарів та проведення розрахунків частинами після підписання відповідних актів технічного приймання (випробовування, установки, монтажу, налагодження) товарів, а також проведення остаточних розрахунків після закінчення відповідного гарантійного періоду;
під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) постачання складних технічних виробів - імпортними операціями з постачання устаткування частинами або складних технічних виробів, що потребують установки, монтажу, налагодження, гарантійного обслуговування і введення їх у дію на місці експлуатації, а також з постачання складних технічних виробів, строк виготовлення та транспортування яких перевищує 180 днів;
          під час виконання зовнішньоекономічних договорів (контрактів) постачання товарів спеціального призначення - операціями з міжнародних передач товарів військового призначення та подвійного використання згідно з переліком, визначеним Кабінетом Міністрів України; операціями з постачання природного газу за контрактами з постачальниками природного газу, які здійснює Національна акціонерна компанія Нафтогаз України, та з транспортування (транзиту) природного газу іноземного власника для його подачі у визначені договором місця (точки) та проведення остаточних розрахунків після підписання відповідних актів.
          Згідно із пунктом 3 Порядку №104 для одержання висновку резидент надсилає поштою або подає особисто у паперовому вигляді чи через Єдиний державний портал адміністративних послуг Мінекономіки в електронній формі такі документи:
          заяву на одержання висновку (далі - заява) за формою, затвердженою Мінекономіки, що містить відомості про стан виконання зовнішньоекономічного договору (контракту) на момент звернення та обґрунтування необхідності продовження установленого строку розрахунків на певний період;
          копії зовнішньоекономічного договору (контракту), усіх специфікацій, додатків, додаткових угод та інших документів, які є невід`ємними частинами договору (контракту), засвідчені в установленому законодавством порядку. У разі коли зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено іноземною мовою, резидент додає його переклад на українську мову;
          копії документів, що підтверджують здійснення операції з експорту (імпорту) товарів, зокрема платіжних банківських документів, довідок банків, митних декларацій, коносаментів, транспортних документів, актів приймання-передачі товару (виконання робіт, надання послуг), засвідчені в установленому законодавством порядку;
          копії листів, повідомлень, які обумовлюють та обґрунтовують необхідність продовження установлених строків розрахунків, засвідчені в установленому законодавством порядку.
          Оформлення та подання резидентами в електронній формі для одержання висновку документів, оформлення та видача Мінекономіки в електронній формі висновку здійснюються через Єдиний державний портал адміністративних послуг згідно з вимогами законодавства у сфері електронних довірчих послуг і цього Порядку.
          У разі коли документи подано резидентом в електронній формі у вихідний, святковий, інший неробочий день або в неробочий час робочого дня, днем подання таких документів вважається перший робочий день, що настає за таким днем.
          За правилами, визначеними у пунктах 4-9 Порядку №104, Мінекономіки розглядає подані резидентом для одержання висновку документи згідно з цим Порядком і протягом 10 робочих днів з дати їх одержання приймає рішення про видачу або про відмову у видачі висновку.
          Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті Мінекономіки не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.
          Строк продовження розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів обчислюється не раніше одержання Мінекономіки документів. 
          Висновок оформлюється в електронній формі та/або паперовому вигляді в одному примірнику за формою, затвердженою Мінекономіки.
          Видача висновку здійснюється безоплатно.
          Висновок видається резиденту в паперовому вигляді за наявності документа, що посвідчує його особу, або уповноваженому представникові резидента за умови подання до Мінекономіки оригіналу довіреності, що засвідчує право на одержання висновку, та документа, що посвідчує особу представника.
          Видача висновку, оформленого в електронній формі, здійснюється шляхом його надсилання через Єдиний державний портал адміністративних послуг до персонального кабінету резидента (за його наявності), зазначеного у заяві на одержання висновку, протягом одного робочого дня з дня видачі висновку.
          Разом з цим, в розрізі положень пункту 10 Порядку №104 у видачі висновку може бути відмовлено у разі, коли: у поданих резидентом документах виявлено недостовірну інформацію; документи подано з порушенням вимог, зазначених у пункті 3 цього Порядку, в тому числі вимог щодо комплектності та оформлення документів; заява, додані до неї документи (документ) підписані (засвідчені) особою, яка не має на це повноважень; у зовнішньоекономічному договорі (контракті) відсутні істотні умови договору, передбачені законодавством; операція резидента з експорту (імпорту) товарів не належить до окремої операції, визначеної пунктом 2 цього Порядку; операція резидента здійснюється з товарами, що включені до переліку товарів, за якими звернення про видачу висновку залишаються без розгляду, згідно з додатком; продовження строків розрахунків виконання зовнішньоекономічного договору (контракту) за операцією з експорту (імпорту) товарів зумовлено форс-мажорними обставинами; у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутні відомості про резидента або наявні відомості про його припинення.
          Згідно із пунктом 12 Порядку №104 у рішенні про відмову у видачі висновку зазначаються причини відмови з посиланням на положення законодавства.
          Повідомлення про відмову у видачі висновку надсилається резиденту поштою на адресу його місцезнаходження та/або в електронній формі через Єдиний державний портал адміністративних послуг до персонального кабінету резидента (за його наявності) не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття рішення про відмову у видачі висновку. За вибором резидента повідомлення про відмову у видачі висновку може бути отримано резидентом особисто.
          Аналіз вказаних положень дає суду підстави дійти до висновку про те, що за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку; перелік документів, які подаються резидентом для отримання висновку, не подання яких має своїм наслідком відмову у видачі висновку, визначено Порядком №104; строк розгляду поданих резидентом документів для отримання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком України становить 10 робочих днів з дати їх одержання; рішення про відмову у видачі висновку має містити причини відмови у його видачі із посиланням на положення чинного законодавства.
          Як вірно встановлено судом першої інстанції, підставою для відмови у видачі позивачу висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів зазначено абзац третій пункту 10 Порядку № 104, тобто недотримання вимог щодо комплектності та оформлення документів.
          Судом встановлено, що разом із заявою від 03.04.2023 щодо продовження граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічною операцією із Clevertech S.P.A. до 31.07.2023 відповідно до зовнішньоекономічного контракту № 13072022 від 13.07.2022 позивачем подано: копію договору № 13072022 від 13.07.2022, додатків 1-3 до такого (специфікація, графік оплати і поставки, умови здачі-приймання Товару в експлуатацію (SAT), а також додаткову угоду № 1 від 24.03.2023 до договору № 13072022 від 13.07.2022, копії платіжних доручень в іноземній валюті № 251 від 02.08.2022 та № 280 від 23.08.2022, копію листа-повідомлення Clevertech S.P.A. від 31.03.2023.
          Водночас, при розгляді вказаних документів відповідачем встановлено, що в поданих ТОВ «Кормотех» документах підпис продавця Luca Carollo у додатковій угоді від 24.03.2023 №1 до договору у примірниках українською та англійською мовами відрізняється від його підпису в договорі.
          Вказаний факт не заперечується і самим позивачем, про що свідчить заява ТОВ «Кормотех» від 03.07.2023 до відповідача про долучення листа Clevertech S.P.A. від 21.06.2023 із перекладом на українську мову, яким підтверджено здійснення технічної описки щодо ініціалів підписанта при підписанні договору № 13072022 від 13.07.2022 та додатків до нього.
          Суд зазначає, що положення пункту 3 Порядку №104 регламентують необхідність подання заявником (резидентом) разом із заявою щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком України копії зовнішньоекономічного договору (контракту), усіх специфікацій, додатків, додаткових угод та інших документів, які є невід`ємними частинами договору (контракту), засвідчені в установленому законодавством порядку, проте враховує, що останній не визначає (не регламентує) чіткі вимоги до документів, які мають бути подані заявником разом з такою заявою про отримання висновку.
          Надаючи оцінку обставинам подання позивачем документів для продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів та отримання відповідного висновку суд погоджується з доводами позивача про подання ним разом із заявою переліку документів, визначених пунктом 3 Порядку №104, проте враховує, що подання вказаних документів з недоліками в їх оформленні, що позивачем не заперечується, не звільняє його від відповідальності за наслідками, які настають у вигляді відмови у видачі висновку про продовження граничних строків розрахунків.
          Водночас суд враховує, що в оскаржуваному наказі зазначено підставу його прийняття лише саму норму - абзац третій пункту 10 Порядку № 104, тобто недотримання вимог щодо комплектності та оформлення документів, з якої не вбачається чіткої та кокретизованої підстави для його прийняття, тобто відпоаідачем не зазначено, яким чином позивач порушив вимоги п. 3 Порядку видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків, що унеможливило своєчасне усунення позивачем виявлених недоліків. Вказана підстава зазначена лише у листі №4432-10/2475-07, який сформовано Міністерством економіки України 05.06.2023 «Щодо розгляду звернення» і яким повідомлено позивача про видачу спірного наказу та роз`яснено підстави його прийняття. Зокрема, зазначено, що за результатами правової експертизи встановлено, що підпис продавця Luca Carollo у додатковій угоді від 24.03.2023 №1 до договору у примірниках українською та англійською мовами відрізняється від його підпису в договорі.
          Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Відтак, невиконання відповідачем законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним. 
          Подібна позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.
          Колегія суддів звертає увагу, що незважаючи на те, що Порядком № 104 не визначено форми рішення та вимоги про конкретизацію підстав відмови у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків, вказане не скасовує обов`язок відповідача необхідності прийняття вмотивованого рішення, зміст якого надавав би можливість суб`єкту господарювання своєчасно встановити виявлені недоліки та можливість їх усунення.
          Як встановлено судом, на усунення недоліків, виявлених в первинно поданих документах, ТОВ «Кормотех» подано заяву від 03.07.2023 до відповідача про долучення листа Clevertech S.P.A. від 21.06.2023 із перекладом на українську мову, за змістом якого контрагентом позивача підтверджено чинність Договору та всіх його Додатків, підписаних з ТОВ "Кормотех", і зобов`язань як постачальника згідно з контрактом між сторонами. Також, Clevertech S.P.A. вказує про те, що при підписанні договору № 13072022 від 13.07.2022 та додатків до нього було здійснено технічну описку щодо ініціалів підписанта, замість менеджера з продажу ОСОБА_2 , мав бути зазначений ОСОБА_3 - головний директор з продажу Clevertech S.P.A. Крім цього, подано довіреність Clevertech S.P.A. від 07.05.2022 із перекладом на українську мову, якою підтверджується наявність повноважень, зокрема, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на вчинення дій від імені Clevertech S.P.A. у правовідносинах із позивачем, зокрема на підписання договорів, додаткових угод, інших правочинів.
          Також в підтвердження волевиявлення сторін договору № 13072022 від 13.07.2022 на його укладення та реалізацію позивачем долучено до матеріалів справи докази про те, що товар, визначений умовами договору № 13072022 від 13.07.2022 був переданий позивачу та перетнув митний кордон України, що підтверджується ВМД, CMR, інвойсами.
          Більше того, відповідно до частини 5 статті 13 Закону № 2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості.
          З наведеного суд вважає, що Мінекономіки формально підійшов до розгляду заяви позивача щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком за договором (контракту) № 13072022 від 13.07.2022 та не в повній мірі з`ясував наявність чи відсутність підстав для продовження строків розрахунків, що може мати свої наслідком застосування до позивача санкцій, визначених частиною 5 статті 13 Закону № 2473-VIII.
          Колегія суддів зазначає, що в даному випадку, оскаржуваний наказ прийнятий відповідачем за наслідком застосування ним формального підходу до розгляду заяви ТОВ «Кормотех» від 03.04.2023 щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком за договором (контракту) №2209/2021 від 22.09.2021, що має своїм наслідком непропорційність такого рішення, адже останнє не забезпечує баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване таке спірне рішення.
          Як вже було вказано вище, як Закон № 2473-VIII, так і Порядок №104 встановлює строк розгляду Мінекономіки поданих резидентом документів для отримання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком - 10 робочих днів з дати їх одержання.
          Матеріалами справи підтверджено, що заяву від 03.04.2023 та додані документи отримані відповідачем 03.04.2023. У той же час спірне рішення прийнято 16.05.2023, а повідомлено про його прийняття ТзОВ «Кормотех» лише 05.06.2023. Доказів зворотнього Міністерством економіки України до суду не надано.
          Суд враховує, що Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №165 «Про зупинення строків надання адміністративних послуг та видачі документів дозвільного характеру» (далі Постанова №165) відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1, 20 Закону України Про правовий режим воєнного стану, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України постановлено зупинити строки надання, крім строків надання адміністративних послуг у сферах державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації актів цивільного стану, суб`єктами (особами), що провадять діяльність під час воєнного стану, адміністративних послуг суб`єктами їх надання та строки видачі дозвільними органами документів дозвільного характеру на час воєнного стану в Україні (крім надання адміністративних послуг у сфері будівництва, визначених Законом України Про регулювання містобудівної діяльності).
          Разом з цим, суд нагадує, що частиною 2 статті 3 Закону № 2473-VIII регламентовано, що питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.
          У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону (ч. 3 ст. 3 Закону № 2473-VIII).
          В даному випадку, на переконання суду застосування Постанови №165 суперечить вимогам статті 3 Закону № 2473-VIII.
          Суд зазначає, що жодних змін до абзацу 2 частини 4 статі 13 Закону № 2473-VIII в частині строків прийняття Мінекономіки рішення про видачу чи відмову у видачі висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком України, не внесено.
          Відтак, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що Мінекономіки порушено строки розгляду заяви ТОВ «Кормотех» про отримання висновку щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком від 04.12.2022, визначені в абзаці 2 частини 4 статті 13 Закону № 2473-VIII та пункті 4 Порядку №104.
          Підсумовуючи вищевикладене, повно та всебічно проаналізувавши матеріали адміністративної справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про невідповідність оскаржуваного рішення, критеріям, які встановлені пунктами 3, 8 частини 2 статті 2 КАС України, а відтак останнє є таким, що підлягає скасуванню, а позов в цій частині задоволенню.
          Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень. Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.
          Отже, дискреційне право органу виконавчої влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним, розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків. Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави та особам уповноважених на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.
          В Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, зазначено, що під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
          Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
          Частиною 2 статті 5 КАС України регламентовано, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
          Вирішення питань щодо продовження граничних строків розрахунків та надання відповідних висновків належить до компетенції відповідача та не належить до компетенції адміністративного суду, а відтак суд не повноважний перебирати на себе функції іншого суб`єкта владних повноважень в реалізації відповідних управлінських функцій і вирішенні питань, віднесених до компетенції такого суб`єкта та зобов`язувати його приймати рішення, які входять до його компетенції чи до компетенції іншого органу.
          Суд зазначає, що вищезазначені положення Закону № 2473-VIII, Порядку №104 та Постанови Кабінету Міністрів України від 11.09.2019 №838 надають відповідачу повноваження на вирішення питання продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, встановлених Національним банком України, шляхом видачі висновку, а також визначають підстави, з яких може бути прийняте рішення про відмову.
          Щодо ефективності обраного судом способу захисту Велика Палата Верховного Суду в постанові від 06.11.2019 у справі №509/1350/17 зазначила, що суд має право визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язати вчинити певні дії. Суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені    законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
          При цьому, застосування такого способу захисту у цій справі вимагає з`ясування судом, чи виконано позивачем усі визначені    законом    умови та подано всі необхідні документи, необхідні для продовження граничних строків розрахунків.
          Як встановлено судом вище, подані позивачем заява від 03.07.2023 та лист Clevertech S.P.A. від 21.06.2023 із перекладом на українську мову, якими підтверджено здійснення технічної описки щодо ініціалів підписанта при підписанні договору № 13072022 від 13.07.2022 не була предметом розгляду при наданні оскаржуваного висновку та відповідачем не надавалася їм оцінка при розгляді заяви позивача та прийнятті оскаржуваного рішення.
          Таким чином, у цій справі відсутні підстави для зобов`язання відповідача прийняти рішення про надання висновку про продовження строків розрахунків, оскільки обставинами справи не підтверджено, що відповідачем здійснена повна перевірка наявності чи відсутності підстав для його надання.
          Надаючи оцінку вимогам позивача про зобов`язання відповідача видати позивачу висновок щодо продовження граничних строків розрахунків на підставі поданої заяви від 03.04.2023 та доданих до неї документів, суд вважає, що її задоволення призведе до втручання у дискреційні повноваження відповідача, оскільки відповідач має обов`язок перевірити комплектність поданих позивачем документів та їх відповідність вимогам Порядку №104.
          Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим ч. 3 ст. 2 КАС України, критеріям, за загальним правилом, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Водночас, зобов`язання відповідача прийняти конкретне рішення, як і будь-які інші способи захисту застосовується лише за наявності необхідних підстав, з урахуванням фактичних обставин справи.
З цих підстав суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що належним способом захисту та відновлення прав позивача у цій справі буде зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю “Кормотех” від 03.04.2023 (вх. від 03.04.2023 № П 2320) щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, установлених Національним банком з урахуванням висновків суду, викладених у даному рішенні.
Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.
Враховуючи вищевикладене, апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Кормотех», Міністерства економіки України слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

                                                   п о с т а н о в и в :

          Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Кормотех», Міністерства економіки України залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року у справі № 380/15870/23 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	А. Р. Курилець 	
судді	 	О. І. Мікула 	
 	 	В. В. Ніколін  	
Повне судове рішення складено 01 травня 2024 року.